308 
színtelen, átlátszó metszetekben jelentkezik a különböző vé¬ 
kony csiszolatokban. Mindig teljesen renduélkül eloszolt rész¬ 
letei az üveggel mikroskopiai kőzet-alapot alkotnak, melyben 
a többi krystályos alkatrész, mint nála előbb képződött zár¬ 
vány van beágyazva, majd lazán benne lebegvén, majd a tö¬ 
meg folyása alatt kisebb-nagyobb csoportokká összehalmozva 
vagy aggrcgatió által összenőve, egyéneinek megegyező csopor¬ 
tosulása és helyezkedése által mindig igen világos fluctuál- 
szöveget idéz elő. Azon módosulatokban, melyek nem tartal¬ 
maznak nephelint, az üveg magában képezi az alapot. A ne- 
phelin kiválása mindig a kőzet megmerevedési folyamatának 
végső phasisába esik, midőn az illető kőzetréteg folyása meg¬ 
szűnt volt már, vagy megszűnő félben volt. A megmerevülés 
gyorsasága folytán a nephelin-kiválás némely esetben teljesen, 
másokban nagyobb vagy kisebb mérvben meggátoltatott, és 
alkatrészei az üveg magmamaradékában szilárdultak meg, mely 
utóbbi az egyes kőzet-módosulatoknál annál nagyobb, minél 
kisebb a krystályosan kivált nepkelin-tartalom. Teljesen men¬ 
tek nephelintől a vizsgált kőzet-példányok közül azok, melyek 
kis bazalt-tömegektől vagy nagyobb bazalthegyek legkülső sa¬ 
lak kérgétől valók, mint például az előbb említett két kőzet¬ 
módosulat színes üveggel; a nephelin igen bőven található 
mindazon kőzetpéldányoknál, melyek a nagyobb bazalthegyek 
alsóbb részeiből származnak, mig ugyanazon hegyek tetőkőze¬ 
teiben csak gyéren és apró részletekben jelentkezik. 
Egészen hasonló ingadozást mutat a plagioklas-tartalom 
de már sokkal kisebb mérvben, miután kiválása az egyes 
kőzeteknél jóval előbb kezdődött meg, mint a nepheliné. Va¬ 
lamennyi vizsgált kőzet plagioklast tartalmaz, és pedig mindig 
jelentékeny mennyiségben. E szerint kőzeteink Zirkelnek föld- 
pátbazaltjaihoz tartoznak, hasonlókép mint hazánk valamennyi 
eddig mikroskopiailag vizsgált bazaltkőzete. A plagioklas ki¬ 
válása az egyes kőzetek magmájából már korán kezdődőt 
meg, de egyenletesebben ment végbe, a krystályos kiválási fo¬ 
lyamatnak nagyobb szakasza alatt; főtömege azonban később 
vált ki, mint a vele társ gyanánt előforduló augit, magnetit és 
apatit, mig a titauvasra nézve az ellenkező viszony létezik. 
