310 
dig teljesen nem átlátszó. A titán vas igen vékony, hatszö¬ 
ges lemezeket képez, melyek rendesen szomszédos, idegen 
krystályok által szabad kiképződésükben igen erősen meggátol¬ 
tattak s szélükön karélyosak s rovátkoltak; nem ritkán tri- 
ckitszerű, vékony, keskeny levélkékben is jelentkezik. Ki- 
krystályodott lemezkéi többnyire feketék, de lemezei s tri- 
chitjei nem ritkán valamennyien oly felette vékonyak, hogy a 
csiszolaton nem épen függélyes állásban, átlátszóvá válnak, 
még pedig a réteg vastagsága szerint, sötétebb vagy világo¬ 
sabb szegfű-barna színnel. A magnetit titánt tartalmaz. — A 
magnetit, a titanvasban igen szegény kőzetmódosulatokban 
előbb vált ki, mint a vele társult augít főtömege; a titanvas 
ellenben a megmereviilésnek sokkal későbbi phasisában kép¬ 
ződik, s a benne bővelkedő módosulatokban főtömege későb¬ 
ben vált ki, mint a vele együtt előforduló augit- és földpát- 
egyének legnagyobb része. 
A titanvas- és magnetit-tartalomra nézve kőzeteinknél 
egy igen nevezetes viszony mutatkozik. 
Magnetítban bővelkednek, ellenben titanvasat nem, vagy 
nyomszerű mennyiségben tartalmaznak következő lelhelyekről 
való kőzet-példányok: Köveshegy, Halomhegy, Badacson (a 
tető kőzete), Szigliget, Szt.-György salakkúpja, Gulácsi hegy, 
Hegy esd, Kopasztető, Kabhegy (teteje), Oláhhegy, Agártető 
(tetőkőzet); valamennyien részint igen alacsony és kis terje¬ 
delmű, eredeti kúpoktól és a felszínen feltárt telérektől, részint 
nagyobb kúpok vagy hegyhátak tetejéről származnak. Ural¬ 
kodó titanvas elenyésző magnetit-tartalom mellett ellenben 
mindazon kőzetpéldányoknál mutatkozott, melyek tetemesebb 
kúphegyek vagy magasabb lepelszerű tömegek aljáról valók, 
nevezetesen: a Kabhegy aljának kőzete, az öcsi kőbányából 
Szt. György alsóbb részéből való kőzetpéldányok, a Tikhegy 
lejtőjéről való példányok s a Haláphegy déli oldaláról szár¬ 
mazó kőzetpéldány; az előbbiekhez képest középfokot mutat 
például a Tikhegy aljáról való kőzet. 
Ezen elegyi különbségek nem vezethetők vissza az illető 
kőzetek különböző lehülési körülményeire, hanem igen való- 
szinűleg nyomás-különbségnek hatásai. A magnetitban legbő- 
velkedőbb módosulatokuál a megmereviilés közönséges vagy 
