311 
csekély nyomás alatt ment végbe; a titanvas kiválása elle n* 
ben tetemes nyomás alatt történt, valószínűleg még a vulkáni 
csatornában, a felette levő lávaoszlop tetemes nyomása alatt. 
A nyomás, mint K. Möller *) kísérletei sóoldatoknál mutatják, 
szilárd testnek oldhatóságát egy más folyékonyban megvál¬ 
toztatja. Azon feltétel alatt, miszerint a magnetit és titanvas 
oldhatósága az izzó folyó bazalt-magmában a nyomás által 
egyenlőtlenül megváltoztatott, erősebb nyomás alatt a titanvas, 
csekélyebb nyomás alatt pedig a magnetit e két vegyiilet közt 
a magmában a nehezebben oldható: a két ásvány előfordu¬ 
lása a bakonyi bazaltokban az adott tényleges viszonyokkal 
legjobban megegyező magyarázatot talál. 
A pátit csak igen alárendelten fordul elő, víztiszta, 
batszöges, hosszú oszlopkokban és tücskékben ; a vizsgált kő¬ 
zetek egyikében sem hiányzik. Kiválása a megszilárdulási fo¬ 
lyamat kezdetén történt. 
Az o 1 i v i n, állandó picotit-zárványával, kétségtelenül 
még előbb képződött, mint valamennyi egyéb alkatrész és va¬ 
lószínűleg egészen más körülmények közt, mint emezek; a 
két ásvány igen valószínűleg idegen zárványt képez a kőzet¬ 
ben. A mélységből kihányt olivin sziklabombák a bakonyi 
bazalt tuffokban nem ritkán fordulnak elő s kétségtelenül kőzet¬ 
genetikai kapcsolatban állanak a bazaltok olivin zárványaival. 
Az olivin mindig csak szemekben, fragmentaris és durván 
határolt, gyakran bemélyedett krystályokban fordul elő. A 
szemek nagyrészt nagyobb krystályegyének töredékeinek is¬ 
merhetők fel. — Ezek állandóan igen élesen kiképződött, fe¬ 
lette aprócska picotit krystálykákat zárnak körül, mely ásvány 
a kőzetek elegyében teljesen hiányzik. Az olívínnel valószínű¬ 
leg hasonló eredettel bírhatnak a vizsgált kőzetek többjeiben 
előforduló mikroporphyrszerű augit-oszlopkák, melyek a kőzet 
szövetének augitjaitól, nagyságukon s más eltéréseken kívül, 
különösen még zárványaik által különböznek, miután néha 
épen úgy, mint az olivin, apró picotit-krystálykákat tartalmaz¬ 
nak. Eme mikroporphirszerű augitkrystályok néha l mm- nagy¬ 
ságot érnek el; többnyire törött és rendhagyóan bemélyedett 
*) Pogg. Ann. Bel. 117. Pg. 386. 
21* 
