39 
azon különbséggel, hogy a kamrák nem bírnak szöglet-élekkel, hanem 
le vannak gömbölyödve. 
Igen ritka. 
7. Triloculina intermedia Kari*. 
Karrcr: Ugyanott 138. 1. I tábl. 11. ábr. 
Kostejen ezen alak a ritkaságok közé tartozik. 
E leihelyen nem ritka, 
8. Triloculina divarricata n. sp. 
(III. tábla 1 —3. ábra.) 
A héj hoszukás, tojásdad, sima, az utolsó kamra rövid, a nyilas 
felé trombitaszerüen kitáguló csőbe végződik. A mellső oldal majdnem 
sik, a közép kamra alig emelkedik ki, a hátsó oldalon az utolsó két 
kamra erősen divergál. Az átmetszetben négyszöget mutató kamrák 
a végeken háromszögbe mennek át, a hát kissé ki van gömbölyödve 
és két oldalt éles élű. A szájnyílás gömbölyű csúcsokkal biró három¬ 
szög, melynek egyik csúcsában a rövid, végén szétágazó fog ül. 
Hasonlít a Triloculina intermedia Karr.-hez M, de ennél nyúlánkabb 
az utolsó kamra nem oly széles és az utolsó kamra vége is egészen 
elütő ettől. 
Hossza 05 m. m. 
Igen ritka. 
Gtuinqueloculina d’Orb. 
1. Q u i n q u c 1 o e u 1 i n a H a u e r i n a d’O r b. 
d’Orbigny: Említett munkája 286. 1. X\T1 tábl. 25- 27. ábr. 
Reuss: Die fossile Fauna dér Steinsalzablagerung von Wieliczka in 
Galizien. Sitzbericht. d. k. Acad. AViss. 55 kötet. 74. I, 
Karrcr: Fentebbi munkája 140. I. 
Ritka a bécsi medencze marin tályagában és a lajtamészben. 
Igen ritka a wieliczkai só-agyagban és kősóban, nem különben Kostejen. 
Nem ritka. 
l ) Die miocéné Foramiiafereii-Faima von Kostej in Bánát. Sitz.-bericht. ű. k 
Acad. d. AViss. 58. kötet. 
