E leihelyről származó példánynál a mellső médián kamrák nem 
állanak oly anyira ki harántmetszetben, mint azokat d’Orbigny mondja; 
azonfelül a középső borda sem terjed a kamara egész koszán végig, 
hanem a közepétől csak a szájnyílásig terjed. 
Igen ritka. 
12. Quinqueloculina badenensis d’Orb. 
d’Orbigny: Ugyanott 299. 1. XX. tábl. 10—12. ábr. 
Karrer: Fentebb említett munkája 143. 1. 
A badeni marin tályagban ritka, Kostejen gyakori. 
Igen ritka. 
13. Q u i n q u e 1 o c n 1 i n a t e n u i s Cl z. 
Czjzek. I leit rag zűr Kenntniss dér fossilen Foraminiferen des Wiener 
Beckens. Haidinger’s naturwissenschaftliche Abhandlungen. II. 
kötet. 149. 1. XIII. tábl. 31—34. ábr. 
Reuss: Neue Foraminiferen aus den Schichten des österrcichischcn 
Tertiárbeckens. Denkschrift d. k. Acad. d. Wiss. I. kötet. 335. 
I. L. tábl. 8. ábr. 
Reuss: Fentebb idézett munkája 74. 1. 
A grinzingi tályagban gyakori, ritka Badenben, igen ritka a wie- 
liczkai só-agyagban. 
Igen ritka. 
14. Quinqueloculina angustissima Rss. 
Reuss: Neue Foraminiferen aus den Schichten des österreichischen Ter¬ 
tiárbeckens. Denkschrift d. k. Acad. d. Wiss. I. kötet. 384. 1. 
XLIX. tábl. 18. ábr. 
Karrer: Említett munkája 144. I. 
Lapugy volt ezen keskeny faj első lclhclye, a hol is igen ritkán 
jő elő, Kostejen is ritka. 
Igen ritka. 
15. Q u i n q u e 1 o c i n a f o e d a R s s. 
Reuss: Ugyanott 384. 1. L. tábl. 5. 0. ábr. 
Reuss: Die fossilc Fauna dér >3 teinsalzablagorung in Galizicn. Sitz.-bc- 
richt d. k. Acad. d. Wiss. 55. kötet. 7ö. 1. 
