45 
27. Q u i 11 q u e 1 o c u 1 i n a ]> e r e g r i n a d’ () r I). v a r. e d c n t u 1 a 
in i h i. 
(III. tábla 4—(í. ábra.) 
A héj tojásdad, öszenyomott, sima és éllel biró kamrákból áll, 
hátul majdnem egyenes; az utolsó kamra felül egy ívrészlettel van 
ferdén metszve és átfogja kereken az utolsóelőtti kamrát alól. A var- 
ráuyok élesek. A fognélktili szájnyílás hoszu, keskeny. Általánosságban 
igen hasonlít a Quinqueloculina peregrina d’Orb 1 )-liez, melytől azonban 
az utolsó kamra felső részének alakja, a hátsó részen a középkamrának 
csekély volta és a fog hiánya által különbözik. 
Hosza egész 1 mm.-re terjed. 
Egyike a leggyakoribb alakoknak. 
28. Q u i n q u e 1 o c u 1 i n a R á kosiensi s n. s p. 
(III. tábla, 7—9. ábra.) 
Majdnem kerek, sima héjjal bir; harántmetszetben szabálytalan 
ötszöget képező alak. Az utolsó kamara fent egyenes, alól kereken 
átfogva az utolsóelőttit. A mellső oldalon a két utolsó kamra egész 
hoszaságában majdnem egyforma széles, a középkamrák erősen ki¬ 
áltanak. A hátsó oldalon a középkamra kicsi. A kamrák tompa élii 
négyszögalaknak, melyek közt a varrányok élesek. A szájnyílás ke¬ 
rek, mely egy rövid, a végén megvastagodott foggal bir. 
Legtöbb hasonlatosságot mutat a Quinqueloculina badenensis 
d’Orb 2 ), melytől a kerek alak de főkép a fog alakja által különbözik. 
Hosza 1 mm. 
Nem ritka. 
2ü. Q u i n q n e l o c u 1 i n a E r ni a n i B o r n. v a r. t rigón őst o- 
mea mihi. 
(Ili. tábla, 10—12. ábra.) 
Ezen kicsi faj héja széles tojásdad, sima, fent ferdén metszett, 
alól kerek, a hátsó oldalon kissé lapos, ahol is a középkamra kicsi; 
a mellső oldalon a médián kamrák nagyon kiállók. A kamrák háta 
tompa élii, a varrányok nem igen vehetők ki. A szájnyílás három¬ 
szögű, melyben a végén megvastagodott, meglehetős hoszu fog ül. 
b d’Orbigny: Die fossilen Foramimferen des tertiaereu Beckens von Wien 
4 ) d'Orbigny: Die fossilen Fornminiferen des tertiaereu Beckens von Wien. 
