Lucina Haidiugeri I\I. Hocrn. 
Pinna tetragona Broccbi. 
Ostrca gingensis Sehloth (felső héjak).“ 
A mórzsás laza mész közelebbi megtekintésnél számos már sza¬ 
bad szemmel vagy kézi nagyi tóval meghatározható foraminifera-fajt 
mutat, melyek közül mint nagyságánál, mint gyakoriságánál fogva 
nagy szerepet játszik Alveolina meló, Alveolina rotella, Peneroplis 
planatus v. laevigata stb. Egészben 8(5 fajt meghatározni sikerült. 
Legyen e helyt megengedve, hogy köszönetemet nyilváníthassam 
dr. Krenn c r József, dr. Hot'mami Károly és Kriesch János 
uraknak, kik tanulmányaim közben szives tanácsaikkal nagy hálára 
köteleztek le. 
A mi a 8l) fai családok szerinti beosztását illeti, úgy azt talál¬ 
juk, hogy a kovagos héjjal biró foraminiferák közül az u ve Mi dák 
családja csak kevés faj által van képviselve. 
A likacsok nélküli héjjal biró foraminiferák, a miliolidák 
közül a lajtamészben általában ritkán előforduló biloculinak itt is igen 
ritkák; a triloculinák közül a lajtamészben gyakran előjövő Triloeu- 
lina consobrina és a jellemző Tri lóéul ina intlata nem ritka alakok, 
eltérést csak a quinqueloculinák mutatnak, a menyiben legnagyobb 
részt a Kostejiekkel egyeznek. 
A biloculinák, triloculinák és quinqueloculinák, a fajok számát 
tekintve, az egész foraminifera-faunának felét képezik. 
A peneroplidák gyakoriak, főszerepet játszik ezek között a 
lajtamészben és Kostejen gyakori Peneroplis llaueri, Alveolina meló. 
A likacsos mész-béjjal bírók közül a p o ly m o.r p h inák rit¬ 
kák, a globigerillák közül Truncatulina Scbreibersii gyakori. 
A rotál ideák közül csak Rotalia Beccarii bir fontossággal. 
A p o I y s t o m e 11 á k . a lajtamész typíeus alakjai itt nagy nieny- 
uyiségben találhatók, melyek közül ismét főszerepet játszik Polysto- 
mella erispa, Polystőmella Hexuosa és Nouionina communis. 
E faunát más leihelyek foraminifera-fauuájával öszebasonlitva, 
kiderül, hogy a Kostejivel 69 faj tehát 8O-2°/ 0 ugyanaz: a marin-tályag 
és a wielíczkai só-agyag 35, azaz 40* i °/ 0 azonos alakokat mutat, 40 
alak tehát 46\5°/ 0 közös a lajtamészszel, a wieliczkai kősóban ellenben 
31, azaz 36‘0°/ 0 lé]> fel. 
Ezen áttekintésből látható, hogy e fauna legtöbb hasonlatosságot 
mutat a Kostejivel, sőt egyes fajok e lelhelyről közhitt uj fajokkal 
teljesen egyeznek, de kiderül egyszersmind az is, hogy a marin 
tályaghoz tartozói coimspirideák. nodosariák, rhabdoideák, eristellariák 
