28 
lökés (Pj utáni helyzetét (tölillről tekintve) jelzi, a külső körön a lökés- 
irány, a belsőn a tárgy forgatása van nyilakkal jelölve. 2 . ábra. 
Látni való, hogy mig a lökésirány Pejtől 
csak P’-ig forog, a tárgy is ugyanazt a forgás¬ 
irányt követi és csak ezentúl változik ellenkezővé. 
A PC’P‘ szög soha sem érheti a 90 fokot és 
rendesen nem nagyon nagy; mivel ezen belül a 
forgató erőpár karja aránylag kicsiny, az egész 
eltérés nem gyakorolhat nagy zavarást a tünemény 
általánosságában. Mégis lehet, hogy a zágrábi 
kivételes esetek részben ezen okból nyerhetnek 
magyarázatot. 
A zágrábi földrengés forgatási tüneményeire nézve, úgy hiszem, 
hogy a számos eset öszhangzása a forgatás értelmét illetőleg, daczára a 
tárgyak soknemű helyzetének, tel jesen fel jogosít a két magyarázat 
közül az utóbbit választani. Eszerint feltehetjük, hogy p. o. Zágrábon 
az első lökés után, mely — mondjuk — EK-ről jővén, a sírköveket 
megingatta, hamar, még mielőtt a kövek viszaestek vagy épen ellen¬ 
kező irányban inogtak volna, még egy lökés állott be, mely inkább 
keletről vagy DK-ről 1 ) jött és igy a forgatást okozta. 
Ámde ugyanekkor Sz.-Ivánon ellenkező irányú forgatást okozott 
a földrengés; ide tehát a lökések ellenkező azimutforgással érkeztek, 
p. o. ha az első lökés ENy-ról jött, a második Ny-ról vagy DNy-ról 
jöhetett A két vagy több lökés epicentruma tehát mindenesetre oly 
vonalon fekszik, mely a Zágrábot Sz.-Ivánnal öszekötő vonalat e két 
hely között metszi. 
Nézzük most, miképen egyezik meg ez a feltevés a zágrábi föld¬ 
rengés egyéb jelenségeivel és okának elméleti magyarázatával. 
Mindenek előtt arra a körülményre hivatkozom, melyet már az 
első hírlapi tudósítások is kiemeltek és az esemény tanúi egyhangúlag 
állítottak, hogy t. i. a zágrábi nov. 9-iki földrengés örvény z íí 
mozgással lépett fel. Az örvényszerű földrengésnek (moto vorticoso) 
nem lehet más értelme mint az, hogy a lökések gyorsan egymásután 
más-más irányból jöttek Ilynemű jelentés pedig nézeteink mai állása 
mellett éppen nem meglepő, sőt minden nagyobb földrengésnél a cent¬ 
rum közelében egyenesen várható. Álért bármit tartsunk a földrengés 
') Mivel a forgatási tüneményeknél csak a vízszintes lökés jön tekintetbe, 
az eddigiekben valamint a következőben is mindig a lökés vízszintes eomponensét 
értjük csak, midőn a lökés útjáról, irányáról vagy kiinduló pontjáról van szó. 
