25 
említem, hogy az észlelt tárgyak leginkább sírkövek vagy síremlékek 
egyes részei valának, melyeket, a rendes mód szerint saját súlyukon 
kívül csak csekély erejű cement-ragasztó kötött egymáshoz. A földrengés 
hatása ezeken abban nyilvánult, hogy eredeti helyzetükből többé-ke- 
vésbé kimozdittattak és 1—29 foknyi vízszintes forgatással állva ma¬ 
radtak. Kettőnél több darabból álló síremlékeknél gyakran történt, 
hogy nemcsak a legfelső rész lett megforgatva, hanem csekélyebb 
mértékben a középső részek is szenvedtek ilyen helyváltozást. A tár¬ 
gyak anyaga majd gránit, majd mészkő, ritkán egyéb kőnem volt, 
alakjuk pedig nagyon különféle, majd szabályos, majd csak symmetri- 
kus vízszintes metszettel. A forgatás nagysága 1—29 fokig ment, 
iránya pedig Zágrábon, egyetlen egy eset kivételével, az óra¬ 
in u t a t ó j á r á s á v a 1 e 11 e n k e z ő, azaz E-ról Ny-ra, S z.- Ivánon 
pedig kivétel nélkül e 11 e n k e z ő, tehát E-ról K-re menő volt. E sza¬ 
bálynak a legkülönbözőbb helyzetű és alakú sírkövek hódoltak és az 
egy általam megfigyelt kivétel, egy koczkaalaku sírkő a Sz. G-yörgy- 
temetőn, Zágrábon, talán onnan magyarázható, hogy a régi sir egy 
meredek lejtő oldalán süppedés folytán már elvesztette volt eredeti 
vízszintes állását. ’) 
A következő magyarázatra való tekintettel különös súlyt fekte¬ 
tünk a fentebbiből kitűnő azon körülményre, hogy a forgatott test 
súlypontjának az alapjának középpontjához való viszonyos helyzete 
nem látszott a forgatás irányára befolyást gyakorolni. 
Efféle forgatási tüneményeknek mechanikai elméletét Mailét 
fejtette ki elsőben. 2 ) 
Tételeinek rövid ismétlését a nápolyi földrengésről irt nagy mun¬ 
kájában (I. köt. 376. 1.) találjuk; az itt következő fejtegetésnek az 
utóbbi szolgált alapul. 
A forgatási tünemények kérdésében, Mailét szerint, kétféle meg¬ 
oldás kínálkozik: 1. valamely megingatható tárgy forgatást szenvedhet 
egy vagy egyirányú több lökések által akkor, ha súlypontja nem 
áll függőlegesen talpsíkjának súlypontja föl itt és a lökés azimutja az 
ama két pontot tartalmazó merőleges síkétől eltér; 2. eme föltétel 
nélkül is foroghat a test, ha két, gyorsan egymásra következő, de 
m á s-más oldalról jövő lökés hatása alatt inog. 
Legyen szabad ezen tételeket kissé behatóbban kifejteni. 
‘) Hantken úr még egynéhány kivételt jegyzett fel, melyek, ha külön okokból 
nem magyarázhatók, talán az alantabb kifejtendő elmélet, speciális eseteként, fog¬ 
hatók fel. (1. a. 2. ábrát, a 28. lapon.) 
2 ) Transacjfons Roy. Irish Acad. XXI 1846. 
