23 
A fentebbi sorokban tárgyalt bodosi (kövespatak-völgyi) fauna 
nyilván az említett három osztály középsőjéből, azaz puhánymaradvá- 
nyokban legdúsabbjából ered. Ha már most azt, amenyire e lelő¬ 
helyről eddig előttünk fekszik, a nem mesze innen, ENy- és D-re fekvő 
vargyasi és arapataki lelőhelyekével összehasonlítjuk, akkor mindenek¬ 
előtt azt találjuk, hogy csak három alak, t. i. Néritina sémidén- 
t a t a, B y t h i n i a I a b i a t a és H y d r o b i a Eugénia c az, mely 
a három lelőhelyen egyaránt előfordul. Hydrobia slavonica, 
Valvata piseinalis és V. (Tropidina) Eugéniáé úgy \'argvás¬ 
nál mint Bodosnál találtatnak, mig a Carinifex quadrangulus 
Arapatakon és Bodoson — még pedig az utóbbi helyen nem oly rit¬ 
kán — lép fel. A bodosi lelőhelyre nézve ez idő szerint jellemzők, a 
három új fajon kívül, nevezetesen Limneus cf. acuarius és 
Unió s p. sp., mely utóbbiak, névleg felhozottak, egyszersmind ezen 
helyiség faunájának éjszak-amerikai jellegét gyarapítják, holott az ara¬ 
pataki Livi párák itt szintúgy, mint Vargyasnál, hiányzanak. Látjuk 
tehát, hogy lelőhelyünknek egészben véve több a közös alakja a Her- 
bick úr szerint mélyebb szintet képviselő vargyasi, mint a magasabb 
szintet képező arapataki lerakódással szemben, de valamint Arapatak 
Congeriái és Yiviparái, úgy a bodosi lelőhely az ú j Cóngeriák és Uniók 
fellépése által tűnik ki. 
Lelőhelyünk rétegeinek a vargyasi és arapatakiakkal való egye¬ 
nesebb öszehasonlitásáról e szerint mindaddig le kell mondanom, mig 
az itt tárgyalt fauna folytatandó gyűjtések által tökéletesebben ki¬ 
egészül. Annál kevésbbé lehet még ez idő szerint a felett határozni, 
váljon a bodosi Eövespatak-völgy rétegei, melyekből e fauna szár¬ 
mazik, a pontusi vagy pedig a levantei emelethez számitandók-e, fel¬ 
téve természetesen, hogy e két emelet itt egyáltalában kimutatható 
lesz. Legczélszerübb tehát, e lerakódásokat egyelőre általánosabban 
p annoniai rétegeknek elnevezni. 
Neumayr úr, főkép az Arapataknál fellépő Con g. t r i a n g il¬ 
la r i s- s a V i v i p arákra támaszkodva, igen valószínűnek tartja, 
hogy a háromszéki medencze fiatalabb neogen lerakodásainak középső 
osztályában mind a két említett emelet vau képviselve. 
A mi e neogen lerakódások egész öszletének részletes taglalását 
illeti, úgy a fent mondottak szerint az új leletek, mind a faunára 
mind a flórára nézve, e kérdést nemcsak nem egyszerűbbé, hanem el¬ 
lenkezőleg még bonyolodottabbá teszik. E tekintetben a kövületeknek- 
rétegek szerint történendő további gyűjtésétől előreláthatólag ponto¬ 
sabb felvilágosítást várhatunk majd, feltéve, hogy e gyűjtés a szűk 
séges vigyázattal és szakismerettel foganatosittatik, mely annál is 
