13 
Adalék a székelyföldi neogen édesvízi lerakódások fauná¬ 
jának ismeretéhez. 
Roth Lajostól. 
(Előadva a m. földt. társ. 1881. évi jan. 5-én tartott szakülésén.) 
Egy táblával. 
A fiatalabb neogenkor lerakódásai — miként azt főleg Herbich 
úr vizsgálatai nyomán tudjuk J ) nagy elterjedést és tetemes vas¬ 
tagságot nyernek a Székelyföld délkeleti részében. Azonban a legvas¬ 
tagabban kifejlődve és dús kövület-tartalommal e lerakódások azon 
hegységek szélein lépnek itt fel, melyek a háromszéki medenczét kör¬ 
nyezik. Többi közt az u. n. Erdővidéken, a baróthi hegység nyugati 
lejtőjén E.-ra vonulván, a baróthi öbölben terülnek cl, honnan a neve¬ 
zett hegység mélyebb völgyeibe is benyúlnak. 
Egy eféle mélyebb és hoszabb, eleinte Hódostól (Háromszék m.) 
D.-re, aztán ismét éj.-i irányban Sepsi-Baczon felé húzódó völgy, t. i. 
a Kövespatak völgye, szolgáltatta azon puhánymaradványokat, melyek 
jelen közlésem tárgyát képezik. E fossil puhányokat 1879. év nyarán 
Budai József úr gyűjtötte és szives volt azokat megvizsgálás és meg¬ 
határozás végett reám bízni, miért szabadjon nevezett úrnak e he¬ 
lyen őszinte köszönetemet kifejezni. Budai úr közlése szerint maga a 
lelőhely Bodostól DNy.-ra van; itt a feusíkon szigetszerűen kibukkanó 
neocom kárpáthomokkőre települnek a neogen rétegek és az ezekben a 
Kövespatak mindkét oldalán hatalmasan feltárt s lösz által fedett 
kékes, kissé homokos agyag képezi a tárgyalandó kövületek fekvőhe¬ 
lyét. Ezek a következők. 
a) Gasteropodák. 
1. N érit ina erén illata Klein. 
Klein. Württeiuberg. naturwiss. Jahresh. IX. k., 221. 1., V. t., 18. áb. Sandberger. 
Lalid- u. Süsswass.-Conch. d. Vorwelt. 571. 1., XXYIII. t„, 13. áb. 
Sandberger, würzburgi egyet, tanár e fajt többi közt Brunnról 
Bées mellett és Radmanyestről (Ivrassó m.) idézi „a bécsi és magyar 
') Herbich és Neumayr: Die Süswasser-Ablagerungenim südöstl. Bieben- 
bürgen. Jalirb. d. k. k. geol. R.-Alist. 1875. 
Herbich: A Székelyföld föld- és őslénytani leírása. A m. kir. földtani in¬ 
tézet évkönyve. V. köt. 2. fűz. 1878. 
