FOLD TANI KOZL OXY. 
4 5. szám . 
XT. évf. 1881. 
ERTEKEZESEK. 
Adatok a Hargita déli részének petrographiájahoz. 
Budai Józseftől. 
(Előadva a magy. föleit, társ. 1881. évi márczius hó 2-án tartott szakülésén.) 
A Hargita hegycsoport déli elágazásai közt vau egy kegysor, mely ✓ 
délnyugotí irányban Csikmegye és Erdővidék közé beékelve, ezen két 
területet egymástól elvá'asztja. Ez a hegyláncz, mely az emlitett terüle¬ 
tekre nézve vízválasztót is képez, megszakadás nélkül húzódik egészen 
Tusnádig. A hegygerinc/, magassága mindenütt meglehetősen egyenletes, 
de vannak egyes nagyobb kúpalaku emelkedései is, mint pl. a Baróth- 
küve, Mi'ácshegy, Kakukhegy és a Pelecske. A Hargitának ezen ágát 
a Büdös hegycsoporttól — mely petrographiai tekintetben ezen hegyek¬ 
nek folytatását képezi — a tusnádi Olt-áttörés választja el. 
Az 1878-ik év nyarán többször volt alkalmam ezen hegységbe ki¬ 
rándulni s az ekkor gyűjtött anyagot az 1879-ik évben az egyetem ás¬ 
ványtani intézetében részletesen meghatároztam. Az eredmény az, hogy 
több oly kőzetféleséget sikerült fölismernem, melyet eddig a hegység 
nevezett részeiről senki le nem irt s épen ezért el nem mulaszthatom az 
elért eredményeket és a helyszínén gyütött tapasztalataimat közölni, 
mert meggyőződésem, hogyha valaki vidékünk eruptív kőzeteinek rész¬ 
letesebb tanulmányozásába bocsátkoznék, adataimban egyes lényeges 
támaszpontoknak jutna birtokába, melyek a kitűzött czélt sok tekintet¬ 
ben megkönyitenék. 
Ki kell azonban előre jelentenem, hogy a leírandó kőzeteknek 
csak bizonyos lelhelyeken való fellépését constatálhatom, de azok elter¬ 
jedéséről és más kőzetekkel való érintkezéséről adataim részben hiá¬ 
nyosak, mert a kutatást a sürü járhatatlan erdők és a buja növényzet 
igen sok helyen majdnem lehetetlenné teszik. A nevezett hegylánczból 
bejártam a Mitács hegy nyugoti és délnyugotí oldalát egészen a tetőig; 
innen a hegygerinczen át a Pelecskére menten s ezen hegynek keleti, 
délkeleti részét, valamint tetejét is fölkerestem. Részletesebben csak egy a 
hegység fő elágazásától délkeletre fekvő hatalmas emelkedést, a Nagy- 
Morgó hegyet kutattam át, mely az eruptív vidéknek legérdekesebb 
8 
Földt. Közi. XI. évf. 
