111 
B iotit- Am'phibol- Oligoklas- Quarz-1 rachytok. 
A Nagy-Morgó különböző pontjairól. 
A kőzetek alárendelt világosszürke vagy sárgásvörös alapanyagá¬ 
ban nagy meuyiségü ikerrovátkás, jól liasad(') fehér üvegfényü Plagio- 
klas látható. A kristályok 5—8 mm. kosznak. A Biotit hatszöges fénylő 
fekete lemezkéi már gyérebben vannak az alapanyagban s gyakran 
2 mm. széles és 4 — 5 mm. kosza kexagonos oszlopkákká nőttek ősze. 
Az Amphibol ritkán föllépő nagy egyénei 5 mm. kosznak és 2 mm. 
átmérőjüek ; az apró fénylő fekete tiiidomn vékony Amphibol-kristály- 
kák azonban sáriin vannak a kőzetbe behintve. A nagyobb Ampkibolok 
fénytelenek, mállottak, a kisebbek rendesen épebbek. A kőzetben gyé¬ 
ren hintve viztiszta zsirfényii Quarznak apróbb-nagyobb kristályai is 
láthatók, még ritkábban egyes zsirfényii zöldes Angit kristály is föltű¬ 
nik. A kőzet sok tekintetben hasonlít a Büdös hegység Oligoklas Tra- 
chytjához, de lényegesen különbözik attól a Qnarz jelenléte és a Tita- 
nit hiánya által s minthogy kőzetünk szabad Qnarzot is tartalmaz, 
hihetőleg még savasabb mint a Büdös hegycsoport Oligoklas Trachytja. 
Górcső alatt a viztiszta szabályos körvonalú földpát metszetek 
jó hasadást s polarizált fényben a koszanti metszetek siirii ikerrovát- 
koltságot, a haránt metszetek többnyire héjas szerkezetet mutatnak. A 
földpátok néha egészen épek, mások a széleken fehér át nem látszó 
kaolin kéreggel vaunak körülvéve. Zárványai közül találunk alapanyag, 
iiveg, légbuborék zárványokat s majdnem mindenik egyénben több-ke¬ 
vesebb számú viztiszta tiiidomn hoszu Apafitok A földpát-repedésekbe 
néha utólagosan képződött Limonít is behatolt. Az Amphibolok és Bio- 
titok a legkülönbözőbb megtartási állapotban láthatók s az egészen ép 
egyénektől kezdve a végkép elmállottakig mindenféle átmenetek észlel¬ 
hetők ; a szürkésfehér vagy fekete felhős áttetsző mállási termények 
a kristály ép magvát körülveszik, néha azonban a teljesen elváltozott 
ásványok helyét már csak a mállási termények jelölik, melyek a leg¬ 
több esetben még mutatják azon ásványmetszetnek alakját, melynek el- 
mállásából képződtek. A sárgásbarna Amphibolok haránt metszetei a 
oo P, co 'Pco alakot mutatják, továbbá a jellegző rhombmezők is föl¬ 
tűnnek. A Biotitok finom leveles hasadást tüntetnek elé, végeiken ki- 
czafatosodnak, OP-re függélyes hexagouos metszeteik át nem látszok, 
nem dichroitosak. Némely Amphibolon héjas szerkezet is észlelhető; az 
ilyen kristályon egy külső világosabb és egy belső sötétebb burok lát¬ 
ható s ezen sötét mag dichroitosabb mint a külső világos burok. Quarz 
a csiszolatban nem látható, mert a laza alapanyagból csiszoláskor kihull, 
8 * 
