114 
Trachyt földpátja minden kísérletben jelleges Oligoklas viselkedést 
mutatott. A Plagioklas Amphibol, illetőleg Tridymit Tracbytokból 
az apró földpátot elkülöníteni nem lehetett s ez okból a kőzet egész 
anyagával tettem kísérletet, de a felerészben apró íöldpátokból álló 
anyag alig lestette a lángot és épen nem olvadott, ennélfogva föld¬ 
pátja csak Anorthit lehet. Én még a helyszínén a kőzetek ásvány- 
associatiójából következtettem arra, hogy a Tridymit és Amphibol Tra- 
chytok íöldpátja bazieusabb, mint a fiatalabb Biotit Amph. Quarz 
Trachyté, mert a Biotit nagyobb meuyiségben való fellépése a Tra- 
chytokban, savasabb, teljes hiánya vagy alárendelt volta bazieusabb 
földpátra enged következtetni. Ezeket tekintetbe véve, előttem igen 
valószínűnek látszott, hogy a Tridymit tartalmú kőzet — mely már 
granitos szövetére nézve is megegyezik a Dioritokkal, — talán a másod 
korban jött létre s mint ilyent az aphanitos Dioritok közé lehetne 
sorolni. Ezen kérdés eldöntése végett bejártam a Nagy-Morgó hegy 
alatt mindenütt feltárva lévő kárpáti-homokkő területet egész terjedel¬ 
mében, de a homokkőben nyomát sem találtam a Tridymit tartalmú 
kőzetnek. Hazánk Trachytjairól ma már nagy általánosságban állít¬ 
hatjuk, hogy a bennük levő földpátok savassága korukra nézve is fontos 
szerepet játszik ; annál feltűnőbb volna, ha ugyanazon eruptív területen 
basicusabb földpátu Trachytok volnának öregebbek. Egyelőre tehát 
azon állítást koczkáztatom, hogy a Tridymit és Amphibol tartalmú 
Plagiokl. kőzet vagy másodkori, vagy ha a harmadkorban jött létre, 
akkor talán egy az Oligoklas Trachyt kitörését jóval megelőző sava¬ 
sabb eruptioi eyclus végső basicusabb tagját képezte. 
A Nagy-Morgó hegy alatt a kárpáti homokkövek közül számtalan 
kitűnő savanyuviz forrás fakad föl; ezek azonban - mint a székely - 
ség lakta megyék sok más természeti kincsei — nincsenek kellőleg 
értékesítve. 
A Nagy-Morgó területét megismerve, térjünk azon eruptív töme¬ 
gekhez, melyek az öszeftiggő hegygerinczeket és a hatalmasabb emel¬ 
kedéseket alkotják. — Kis-Baczon falut elhagyva és északi irányba 
térve erdő-boritotta hegyi feusikra érünk, mely fölfelé lankásan ugyan, 
de folyton emelkedik s a falutól északra fekvő Mitácshegy alatt elvég¬ 
ződik, mert itt már az eruptív kőzetek tömege meredek begyet alkot. 
Maga a fölötte kiemelkedő Kakukhegy nevű csucscsal egyike a leg¬ 
magasabb pontoknak; ezen hegy éuy.-i irányban a Fekete-hegyre és 
a Barőthkőre néz, délkeleti irányban a Eclecske nevű csúcsra, mely 
utóbbitól két jelentéktelen hegynyereg választja el. A Pelccskehegy az 
Olt jobb partján eső Hargita ágazat nagyobbszerü emelkedései közt a 
legvégső. 
