116 
a hegytetőn, mind a hegy alatt igen sok apró praeexistált Amphibolt 
tartalmaznak, melyek valószínűleg a Hasalt eruptio alkalmával megol¬ 
vadt Trachyt tömegből kerültek a kőzetbe; a praeexistált Amphibolok 
száma néha oly tetemes, hogy a kőzetet makroscoposan vizsgálva 
Amphibol Trachytnak is tarthatnék. A kőzetben az elegyrészek sza¬ 
bad szemmel is láthatók s igy a kőzet doleritosnak mondható válfaj. 
A Hasaltok külseje inkább a Trachytokra emlékeztet, amenyiben a 
kőzet lapos darabokban válik el, érdes törésű, de kagylós törést csak 
ritkán, oszlopos elválást soha sem mutat. 
A Hasaltok színe lehet szürke vagy fekete, sőt a mállottabb pél¬ 
dányok között téglavörösek is előfordulnak. A hegy alsó részéről 
gyűjtött példányok teljesen tömöttek, de a hegy teteje felé közeledve a 
kőzet mindinkább likacsossá lesz, de a likacsok mindig aprók marad¬ 
nak s a kőzet salakossá vagy hólyagossá soha sem válik. A lika¬ 
csok íölülete Limonit által sárgára van festve, miáltal a kőzet színe 
lényegesen módosul. Gyakoriak az olyan Hasalt tüskök, melyekben uj- 
nyi vastagságú Angiiban gazdag erek váltakoznak világosabb színű, 
inkább földpáthan bő erekkel; ezen erek a természetben nagyban elő¬ 
tüntetik a ílnidal szövetet. 
Hasaltunk füldpát hasalt s uralkodó elegyrésze a Plagioklas 1, rit¬ 
kán 2 mm. hoszu tűket képez a kőzetben; iivegfényii, színtelen, de a 
fekete háttér miatt rendesen szürkének vagy feketének látszik. Egyes 
kézi példányokban fehér szinti földpátok vannak sűrűn hintve. A hegy¬ 
tetőn lévő likacsos contact Hasaltok földpátja gömbölyödött, fénytelen 
fehér, sauidinos s hasadást vagy ikerrovátkát nem mutat. — A föld- 
pát lángkisérletileg meghatározva, Labrador-Bytownit közt ingadozik. 
Az Olivinnak zsirfényü gyantasárga kristálykái sűrűn vannnak a kő¬ 
zetbe hintve és macroscoposan is föltűnnek s csupán ott nem ismerhe¬ 
tők föl, a Int] a serpentin képződés vagy a vasvegyek kiválása az ás¬ 
vány rovására erősen előre haladt, mivel ily esetekben az ásvány zöld 
vagy vörös burokkal vétetik körül. Magnetitct és Augitot macroscoposan 
nem észlelhetünk, az előbbit azért, mivel apró poralakban van a kő¬ 
zetbe hintve, utóbbit azért, mert szilié az alapanyag sziliével egyező 
lévén, nem vagyunk képesek attól megkülönböztetni, de a téglavörös 
színű mállottabb Basáitokban az Angit oszlopok, mint zsirfényü, sötét 
szürkészöld vagy fekete szinti elegyrészek, már határozottan kitűnnek. 
Az Angitok a lángot gyengén festik alkaliára és a 11. kísérletnél sárgás¬ 
zöld színű gömbbé olvadnak. 
Górcső alatt kétféle nagyságú földpátot látunk; a nagyobb egyé¬ 
nek széleiken viztiszták, közepükön különböző színű felhős mállási ter¬ 
mények láthatók ; ritkán egészen épek is előfordulnak A nagyobb 
