119 
fekvő egyik alacsonyabb kúpon a Tracbytot már régóta fejtik épít¬ 
kezési czélokra s itt látható, hogy szálban fekvő Trachyttal van 
dolgunk. 
A bibarczfalvi a nagyobb elegyrészeket tartalmazó féleségekhez 
tartozik. A teljesen ép kőzet zsirfényü, sötétszürke, majdnem fe¬ 
kete alapanyaggal bir, mely az athmospheriliák behatása folytán bizo¬ 
nyos mélységig barna szint kap. Az elegyrészek közül makroskoposan 
föltűnnek a jól hasadó ikerrovátkos Plagioklasok uagy, viztiszta egyénei, 
az Angit fekete oszlopkái ellenben jóval gyérebbek. A kőzet egyöntetű¬ 
ségét néhol fehér dudoros Calcedonnal bevont üregek szakítják meg. 
A kőzet földpátja lángkisérletileg meghatározva Anorthitnak bizonyult. 
Górcső alatt a szabályos körvonalú viztiszta földpát metszetek jó 
hasadást s polarizált fényben ikerrovátkákat, olykor zónás szerkezetet 
mutatnak. Az Angiinak szürkészöld kristálykái, — melyek már gyéreb¬ 
bek nem bírnak dichroismussal, harántmetszeteiken néha a <x> P,x> P oo, 
cc P oc láthatók. Az egyének között gyakoriak a törött és a széleken 
hiányosan kiképződött kristályok; egyes esetekben ikreket is képeznek. 
Egyes kisebb leneseszerü üregek a kőzetben eredetileg előfordultak s 
ezek falán feunőve apró Angitok és viztiszta színtelen Zeolith tűk lát¬ 
hatók, az utólagosan behúzódott Calcedon vagy mész által teljesen kö¬ 
rülvéve; ezen két utóbbi anyag az üregeket teljesen kitölti. A kőzet 
meglehetős menyiségli alapanyaga áll részint üvegmagmából, melybe 
igen sok apró magnetit van hintve, továbbá apró Augitok és színtelen 
mikrolithok halmazából. 
A bibarczfalvi Augit-Trachytban egy másik világosabb sziuü kö- 
nyebben málló Augit-Trachyt zárvány is előfordul. 
Bevégezve az eruptív kőzetek leírását, rö\iden érinteni fogom azon 
viszonyt is, mely vidékünk üledékes cs eruptív kőzetei közt fennáll. 
Az erdővidéki területen a Neocom kárpáti-homokkő képezi a legalsó 
rétegeket. Ezen rétegöszlet áll részint táblás elválásu calcit erekkel 
átjárt szürkeszinü tömör homokkőből, részint táblás elválásu, kagylós 
törésű szürkeszinü márgából, legfölül pedig csillámpala, quarz és márga 
törmelékekből képződött szilárd brecciák vagy conglomerátokból, — de 
ezen igen sok helyt föltárt óriási területű üledékes kőzetekben sehol 
nyoma sincs szerves maradványoknak ; eruptív kőzetzárványokat benne 
szintén nem találunk. A kárpáti homokkőre közvetlenül a Congeria képlet 
települ s a neocom és congeria közé eső nagy időközben területünkön 
az üledékes kőzetek képződése teljesen szünetelt. A congeria képlet áll 
legalul a lignit tartalmú tályagból, a fölött homokos agyagból melyre nagy 
vastagságban laza öszeállásu, kön)en málló durva homokkő következik. 
