121 
nyíre felfelé haladunk, már ni eszi rol észreveszünk egy zöldes színű kő¬ 
zetet, mely mészkővel van borítva. Ezen zöldes kőzet serpentin, a mészkő 
pedig a bécsi földtani intézet geológiai térképe szerint felső triaskori. 
A serpentin a tőle délkeletre fekvő diabasporphyrittól csak keskeny 
völgy által van elválasztva. 
Ha a serpentin által alkotott hegyoldalon a völgyben felfelé haladunk, 
igen érdekes feltáráshoz jövünk ; ott ugyanis egy vízmosás bán azt lát¬ 
juk, hogy a serpentin a bécsi geologok által a dyashoz sorolt veres 
palának fedője. 
Átmenve a serpentint tartalmazó hegy túlsó (nyugati) oldalára, 
szintén érdekes viszonyokat van alkalmunk észlelni. Ott ugyanis, megint 
egy nagy vízmosásban, de a hegyoldalon is, egészen világosan látható, 
hogy a serpentin fedőjét képező mészkő a serpentin közelében inkább 
homokkőhez hasonlít, mely több helyen conglomerátszerü és különböző 
nagyságú serpentin-részleteket zár körül, úgy hogy némileg tutiára 
emlékeztet. 
A vízmosáson túl már nem találtam a serpentin folytatását és 
nagyobb mélységben sem terjed tovább; tömzsiknek tekinthető, mely 
térfogatva nézve ugyan nem valami jelentékeny, de a diabasporphyrit 
közelében való előfordulása, valamint a sajátságos tuffaszerü fedője 
miatt elég fontos. 
A hol a serpentin már hoszabb idő óta fel van tárva, ott rende¬ 
sen tetemesen átváltozott; egyes helyeken azonban még meglehetős ép 
részleteket sikerült találnunk. 
Az épebb darabok sötétbarna szinii, tömött, egyenetlen — szálkás 
törésű alapanyagában — a tulajdonképi serpentinben — a hasadási 
lapokon fémes gyöngyfényü, kevéssé zöldes vagy sárgásbarna szinti 
diailag van körülzárva. A kevésbbé ép példányokban az alapanyag vala¬ 
mivel világosabb züldszinü és erekkel van átjárva, inig a diallag zsiros 
gyöngyfényt kap és rendesen zöldes sárgás szinti (bastitra emlékeztető) ; 
üvegcsőben hevítve vizet ad. Az elmállás további folyamában sárgás 
zöldes szint nyer a serpentin anyag is, mely azonban dendritekkel van 
tarkázva, a diallag pedig fényét teljesen veszítve, földes kinézésű és 
fehér szinii lesz. 
A nagyitó üveggel vizsgálva, az épebb példányok serpentin anyaga 
sűrű érhálózattal van átjárva, mely többnyire alaktalan anyagból állva 
kettősen sugártörő, de csak igen gyenge dickroismussal bíró, színtelen 
vagy kissé sárgás szinii részleteket zár körül. Az utóbbiakban sok eset¬ 
ben övszeriileg elhelyezett apró testeeskéket láthatni, melyek nagyobb 
(650) nagyításnál többnyire fekete szinii, teljesen átlátszatlan és szabály¬ 
talan alakú szemcséknek bizonyulnak be, hasonlók azokhoz, melyek a 
