123 
Szabad szemmel a gránátoknak még nyomát sem észlelhetni, na 
gyitóval azonban egészen tisztán ismerhetők fel. A gránátszemek vas¬ 
tagabb átmetszetekbeu rendesen zöldes színűek, vékonyabb átmetszetek- 
ben azonban sápadtabb a színük, sőt sokszor egészen színtelenek. Első 
tekintetre nagyon emlékeztetnek chloritszerü bomlási terményekre, de 
az átmetszeteknek rendesen élesen határ, dt kerülete, az optikai tulajdon¬ 
ságok, valamint a bomlás menetét feltüntető átmeneti tagok teljes 
hiánya az ellen bizonyítanak ; ha még felemlítem ezen mikroskopikus 
zárványok teljes megegyezését az alább leírandó dobsinai serpentin 
zöld gránitjaival, melyek szabad szemmel is észlelhetők és meghatároz¬ 
hatók, nem szenved kétséget, hogy itt gránátokkal vau dolgunk. 
A serpentin az újabb vizsgálatok eredményei szerint más ásvá¬ 
nyoknak átváltozási terménye lévén, esetünkben is azon kérdés támad, 
hogy mi lehetett a jekelfalvi diallag-serpentiu anyakőzete? 
Minthogy kőzetünkben a serpentint szolgáltatott ásvány már oly 
anyira átváltozott, hogy azt biztonsággal felismerni majdnem teljesen 
lehetetlen — egyes helyeken a magnetit szemeknek elhelyezése emlé¬ 
keztet ugyan némileg az olivin átmetszetek alakjára — csak Kosén- 
buscli nézetét fogom felhozni, melyet hasonló öszetételü kőzetek eredetét 
illetőleg a Mikroskopische Physiographie etc 531. lapján közölt. Ott 
ugyanis azt mutatja ki, hogy sok serpentin földpáttól mentes olivin- 
diallag kőzetekből származik az által, hogy előbb az olivin és utána a 
diallag változik át serpentiuné. Ezen magyarázatot esetünkre alkalmazva, 
egy gránátokat tartalmazó olivin diallagot kellene a jekelfalvi serpentin 
anyakőzetének tekinteni és igy eleshetik azon némelyek által talán jo¬ 
gosultnak tartott kombináczió, mely szerint a jekelfalvi diallag serpen¬ 
tin genetikai öszefiiggésben állna a helyileg oly közel diabaspor- 
phyrithoz. 
A jekelfalvi diallag serpentinhez hasonló öszetételü a dobsinai, 
mely Dobsina városa nyugati vége közelében nagyobb tömzsököt képez. 
Ebben is diallag van beágyalva egy épebb példányokban sütétebb, az 
átváltozottabbakban világosabb sárga szinti serpentin-anyagba, mely a 
nagyitó üveg alatt hasonló tüneményeket mutat mint a jekelfalvi ser¬ 
pentin. A diallag is sötétebb színit az épebb és gyakran sárgaréz sziuii 
az átváltozott példányokban. A teljesen átváltozott kőzetben a diallag 
bomlási terményei már nem különböztethetők meg a serpentűiéitől. Az 
egész tömeg szürkés sárga, fénytelen és földes. 
Az említett elegyrészeken kívül gránátok is fordulnak elő nagy 
menyiségbeu. Ezek hol magánosán, hol csoportosan vannak képződve, 
torzított alakúak — csak ritkán lehet az uralkodó rhombtizenkettőst 
