ISO 
Ha már most a vizsgálat eredményeit az ugyanazon eredetű, de 
különböző sziini homokköveknél öszehasonlitjuk, a következő eredmé¬ 
nyekre jutunk. 
1. Hogy a kék és sárgabarna színű homokkő öszetételében hatá¬ 
rozott különbséget tüntet íöl. A különbség abban áll, hogy a kék szinti 
homokkőben levő vasoxydul nagy része a sárga fajban oxyddá vál¬ 
tozott át, továbbá hogy utóbbi azonkívül még anyagveszteséget szen¬ 
vedett. szénsavas mészben és magnesiában. 
2. A sárgabarna homokkőnél, az elválási lapok közelében a vas¬ 
oxydul átalakulása tökéletesebb, mint a színváltozás határánál, úgy 
szinte az anyagveszteség is ott nagyobb, habár színben semmiféle 
különbség nem észlelhető. 
3. Az alapkőzetet öszekötő anyag egy részének vesztése folytán, 
a sárgabarna homokkő keménysége sokkal csekélyebb, mert könyebben 
öszezuzható és porrá törhető mint a kék színit. A fajsulyban e különb¬ 
ség nem nyer kifejezést. 
4. A sárgabarna homokkő oldható alkatrészekben szegényebb 
kőzet lévén, az tömegének bizonyos részében több oldhatlan anyagot 
alapkőzetet — foglal magában, mint a kék szinti fajnak egy meg¬ 
felelő menyisége. 
5. A nedvesség tartalom az átváltozott sárga kőben határozottan 
nagyobb mint a kékben. 
6. Igen valószínű, hogy a vas a sárgabarna homokkőben oxyd- 
hydrat alakban fordul elő. Következtetem azt azon átváltozásból melyet 
a kő izzitásánál szenved. 
A sárgabarna homokkő t. i. csak izzitása után mutatja határo¬ 
zottan a vasöxyd sziliét, amenyibcn tégla vörös szint nyer; egy¬ 
úttal 1.99%-nyi vizvesztességet szenved — kézsmárkikő, — tehát a 
100° C-nál eltávozó víznek leszámítása után 1.23%-nyi többletet. A 
kék szinti homokkő izzitás után kékes szürke és a 100° C-nál eltávozó 
víznek leszámítása után csak O.9°/ 0 -nyi vízveszteséget tüntet föl. Igen 
valószínű tehát, hogy az izzitásnál eltávozó víztöbblet a vasoxyd 
hydrátvize. 
7. Mindezek szerint a kék homokkő színváltozása nem csupán a 
vasoxyd oxydátiójában éleghydroxyddá, hanem egyúttal azon anyag¬ 
vesztésében is keresendő, melyet szénsavas mészben és magnesiában 
szenved s minek következtében az oxyd vörösbarna színe annál élén¬ 
kebben előtérbe léphet. 
* 
Emlitém, hogy a homokkő színváltozásának okát csakis a lég¬ 
köri víz működésében lehet keresni. A légköri viz, a talaj szénsavdús 
