135 
fém, a kristályos palák alkotják s itt csillámpala, ekloritpala, gneiss, 
amphibolos gneiss és phyllit egymással váltakozó előfordulását észleltem. 
A c s i 11 á m p a 1 a fehér csillámból és quarzból áll, mely elegy¬ 
részeknek egymás közötti aránya igen különböző. Legtöbb esetben a 
csillám van túlsúlyban, Román-Pozsesenától E-ra apró gránátokat tar¬ 
talmazva ; Macsevics környékén azonban oly változattal is találkoztam, 
melyben a quarz a túlnyomó rész s a csillám csak csekély menyiség- 
ben, alárendelten járul a kőzet alkotásához. 
Több helyen azonban a csillám a zöld chloritnak adja át kőzet- 
alkotó szerepét s az igy létrejött c h 1 o r i t p a l a tetemes menyiségben 
vesz részt a rétegsorban. E kőzetben a chlorit a túlnyomó s Háziás 
környékén nagyobb, többnyire már barnavassá átváltozott pyrit hexae- 
dereket tartalmaz. 
És mig a tetemes vastagságú kristályos palák alsóbb részeiben 
csak csillám- és chloritpalával találkoztam, addig a felsőbb rétegek kö¬ 
zött már a gneiss is, bár alárendelten, szerepel. Radimnától E-ra 
akadtam az első gneissra, melynek úgy csillámja, mint nagyobb kristá¬ 
lyokban kiváltott íöldpátja fehérszinü, mig Naidasnál veres földpátu s 
csilámban szegényebb gneiss rétegek jönnek elő. E gneiss granitos 
szövegű. 
Zlaticzáról Iv-re pedig a gneiss amphibolt tartalmaz nagyobb me¬ 
nyiségben. 
Belobreszka táján s a lókvai ut mentén végül graphitos, vékony 
palás p h y 11 i t e k települnek közbe. 
Ezen kristályos palák által alkotott képződmény általában ENy-ra 
(20—22 h.) 25—35 fokkal doh 
Neogen f o r m á t i ó, p o u t u s i e m e 1 c t. A Lókva északi 
lejtője alján, Langcnfeldtől K-re, közvetlenül a helység alatt torkolló 
árok fenekén egy kékes agyagrétegre bukkkantam, melyre az árok part¬ 
ján látható diluvialis üledék rakódott. E réteg, melylyel csak itt talál¬ 
koztam, nagyobb mennyiségben állati maradványokat tartalmazván, 
abból a következő alakokat gyűjtöttem: 
Congeria cfr. Partschi Czjzek y ) 
Cardium nov. form. (a C. Suessi Barb. csoportból), 
„ sp. (töredék), 
Liinneus sp. 
s igy korát illetőleg kétségbevonhatlau bizonyitékok birtokába jutottam. 
D i 1 u v i u m. Ugyancsak a Langenfeld alatti árokban az elébb 
’) Ugyanaz az alak, melyet dr. Hofmann ur Zilali környékéről említ (1. Föld¬ 
tani Közlöny 1879. IX. kötet 207. lap). 
