138 
boldogult K u bi u y i Ferencz, sok kedvencz terve között az is szerepelt, 
hogy a hazánkban levő és történelmi nevezetességgel biró óriási fákat 
természethii rajzokban közzéteszi, miért is 1873-ban Akarattya pusztára 
egy ügyes rajzolót küldött, ki ott a Rákóczi iának rajzát elkészítette. 
A terv kivitelét Kubinyi halála gátolta meg és a sok pénzáldozattal és 
nagy szorgalommal gyűjtött számtalan adat és rajz mind elveszett. 
A Eákóczi-fa közelében van tehát ama hely, Ind a magas part- 
laluak egy része függőleges irányban a mélységbe siilyedett. A partfal¬ 
nak anyaga finom homokból áll. mely nagyon kevés agyag által van 
összetartva 11 a partfalnak dőlése, saját meghatározásom szerint, 52 
és 58 fok között váltakozik. A Balaton lecsapolása előtt, tehát vagy 
20 évvel előbb, a viz az itteni partfalnak lábát mosta és a folytonos 
hullámzás majdnem vízszintes tófeneket alkotott ; de most, a lecsapol- 
tatás után, a viz széle viszavonult, ugv hogy jelenleg a lejtős partfal 
és a tóviz között széles és majdnem vízszintes párkány létezik. 
A földsiilyedés egyedül a lejtős part falában történt, körülbelül a 
falmagasságnak alsó harmadában és oly módon, hogy a part falában 
lioszu nyílás és mély gödör keletkezett. A gödör vagy 130 öluyi hoszu 
és a tópart szélével párhuzamos ; a gödör szélessége és mélysége kü¬ 
lönféle helyen nagyon váltakozó és több ölet teszem 
Közvetlenül a partfal lábánál vagy félölnyi magas és szakadatlan 
dombvonalt láttam, melynek hátán széles hoszusági repedések voltak. E 
dombvonal épen a gödör alatt és előtt létezett, párhuzamosan és avval 
egyenlő hoszusággal birf. 
Ezekből következtethetni, hogy a mélységbe siilyedett földtömeg 
az alatta levő űrnek levegőjét öszeszoritotta, mely a partfal lábánál az 
aránylag legkevesebb cllentállást találván s ott a földet emelve, a domb¬ 
vonal hasadékain keresztül elszállott. 
A tárgyalt földsülyedést az 1869-dik évi tavaszon észlelték. A tüne¬ 
mény egyedüli szemtanúja egy ott tartózkodó süketnéma (!) juhpásztor 
volt. Adott jeleiből anyit vettek ki, hogy a földsiilyedés helyi földren¬ 
gés és erős durranás kísérete mellett ment véghez, mire a juhok szana¬ 
szét rohantak és meszire futottak, úgy hogy a szegény pásztornak sok 
bajba került, inig a gondjára bízott állatokat öszekereste. 
A leirt földsülyedésnek tüneménye földalatti űrt tételez fel és na¬ 
gyon valószínű, hogy ez a barlangszerii iir újabb időben és egyedül a 
víznek oldóhatása következtében keletkezett. 
Senki sem hinné, hogy a földalatti és keresztül szivárgó viz (az 
úgynevezett forrásvíz) képes legyen oly tömérdek sok szénsavas meszet 
s egyéb földes anyagokat oldani, de ha a kifolyó forrásvíznek, vala¬ 
mint az oldatában levő anyagnak menyiségét meghatározzuk, azon 
