1S9 
meglepő meggyőződéshez jutunk, hogy a viz évenként nagy mennyi¬ 
ségit sziklatömeget old és távolit el, minek következtében megfelelő 
nagy földalatti üreg vagy barlang keletkezik. 
Példaként akarom a budapesti hévvizeket felhozni és kis számítás 
által kimutatni, menyi kőzettömeget visznek ezek a földből ki és hogy 
mily nagy ür képződik ez által. 
A tett meghatározások alapján a hévviz menyisége, mely 24 óra 
alatt Budapesten fakad, a következő : 
a budai oldalon fakadó öszes hévviz 868,000 akó vagy 49,119 km. 
a margitszigeti ártézi kútból fakadó hévviz 279,012 „ „ 15,789 „ 
a Víii ősiig éti ,, ,, ,, ,, 13,434 ,, ,, 760 ,, 
öszeseu 1.160,446 akó vagy 65,668 km. 
Az eddigelé végrehajtott vegyivizsgálatok alapján tudjuk, hogy a 
budapesti hévvizek rendesen egy liter vízben egy gram (nehány budapesti 
hévvizben még valamivel többet is) szilárd alkatrészt (száraz, vizment 
lepárlási maradékot) oldva tartalmaznak, mely túlnyomólag szénsavas 
mészből áll. 
Ezer liter (— 1 köbméter) vizben foglaltatik e szerint legalább 
1000 gramm (= 1 kilogr.) szilárd alkatrész és igy tehát a 65668 köb¬ 
méter budai hévvizben legalább 65668 kilogr. oldott anyag. 
Ha most tudni akarjuk, mily nagy térfogat felel meg valószínűen 
a feloldott anyagnak és ha kívánjuk, hogy a számítás egyszerit és a 
nyerendő szám lehetőleg kicsiny legyen, akkor felteszem, hogy a hévviz 
által a legtömöttebb mészsziklák egyike lett megtámadva, melynek 
fajsulya = 3, azaz, hogy a melyből 1 köbméter mészkő 3000 kilogram¬ 
mot nyom. Az egyszerit osztás mutatja, hogy a 65668 kilo oldott anyag 
(65668: 3000 =) 21. 889 köbméter mészkőnek felel meg. 
A végeredmény, melynek számadatai mindenesetre kisebbek a 
valóságnál az, hogy a 65668 köbméternyi budapesti hévviz, mely 24 
óra alatt a sok forrásból fakad, legalább 65668 kilogrammnyi szilárd 
alkatrészeket tartalmaz oldott állapo bán, mi által a legkedvezőtlenebb 
esetben 21. 9 köbméternyi (vagy 3. 2 köböluyi) földalatti ür keletkezik, 
mely egy év (= 365 nap) alatt 7989. 5 köbméternyi (vagy 1171. 3 köb- 
ölnyi) térfogattá válik. 
Ha az utolsó térfogatot, hogy nagysága könyebben szemlélhetővé 
legyen, koczkává átváltoztatjuk, akkor minden koczka-él hosza 19. )8 mé¬ 
ter (= 10. 0 öl) és e koczkába fér azután egy nagy négy-emeletes ház, 
ha egy-egy emeletnek magassága 4 méter, továbbá az utczai szélessége 
valamint az udvar felé szóló harmadik mérete vagyis kiterjedése husz- 
husz métert teszem 
Ha tekintetbe vészük, hogy a budapesti hévvizek éveukiut vagy 
