171 
édesvízi fajok is vannak, régi part szélt jelölnek, melyen a dagály és 
apály játszott. 
A tenger most több kilométernyire van innét és erdő fedi el a 
szem elől, nem csak távol, lianem jóval magasabban is van e régi part 
a tengerszintnél. A khiuai tégla és feldolgozott Tridacnahéj maradványok 
a 13. századnál régiebbek nem lehetnek ; de valószínűleg még sokkal 
ifjabbak, mivel egy hollandi rézpénzt is találtam a hulladékok között, 
melyről a verés nem volt felismerhető. A partemelkedésnek bizonyítéka 
van itt mely teljesen egyezik azzal, a mit a jávai tenger széle mutat. 
Egy nagyobb térkép élénkbe tárja azt, hogy Jávának éjszaki partja 
lapos, a folyók nem mély tengerbe ömlenek és széles árad vány i lapá¬ 
lyokban oszlanak szét. 
Jáva éjszaki partja nem bir kikötővel, a hajók horgonyhelyeken 
rhede —, 3 — 4 teng. mértfüldnyire a parttól maraduak. A part 
maga pedig a delták körül 30 lábbal nyúlik évenkint a tengerbe. A 
déli part ellenben sziklás, a tengeri fenék hirtelen mélyed; az indiai 
Oczeán hullámai rongálják a partokat, mely szirtei miatt nem nyújt 
biztos kikötőt és horgonyhelyet. Ezek a körülmények arra utalnak, hogy 
Jáva déli partja sülyed, mig az éjszaki gyors emelkedésben van. 
Daczára annak, hogy Jáva magaslatait 150-nél több vulkánjának 
kiöntött és kiszórt anyaga képezi a sziget vázát, alapját nem a vulká¬ 
nok, hanem ezeknél régibb sedimentek képezik. Kevés adat van még 
kéznél arra nézve, hogy Jáva régibb geológiai történetéről kielégítő ké¬ 
pet lehetne magunknak képezni, de a meglevő elégséges a fentebbi tény 
felismeréséhez. 
A jávai geologok őse Junghuhn már leírta, hogy Jáva keleti és 
nyugati végén és déli partjain oly sediment-telepek, melyek trachyt- 
anyagot még nem tartalmaznak, nagy területet foglalnak el. A Pré- 
a n g i regensségekben és M adur á n vízszintes táblahegységben állnak 
ezek. A préangi plateaun 2000' vastag rétegsorozat trachyt, tufa és 
tengeri rétegekből áll. Hochstetter a miocén korba helyezi azon töme¬ 
ges trachyt eruptiokat, melyek kőzete a magyarországi régi trachy- 
tokhoz (dacit, propylit) hasonlít. Junghuhn ezeket diorit és porphyr 
névvel irta le. 
Újabb tanulmányok Jávának mészköveiben felső eocenkoru faunát 
konstatáltak, ezekben még nincs a trachyt-eruptiok nyoma. 
A M e r a p i déli lábánál homokkő és mészkő rétegek terülnek el, 
ezek itt lapos déli dőlésben vannak, és Kadu dél-nyugati határán a 
Szeraju hegységig terjednek, hol az újabb vizsgálatok a kristályos pa- 
