176 
Szlaveiului vad vidéke, a Zsijecz patak forrás területe, a zergék és sas- 
keselyük tartózkodási helye. 
Mi okozhatta ezen különbséget? A magaslaton szembetűnő réteg- 
szerkezet nem ad kielégítő választ, mert a szilárd chloritpala rétegei ott 
csaknem vízszintesen, helyenkint gyengén D és DNy felé lejtve terülnek 
el. Ekkor a figyelmes szem egy másik jelenségen akad meg: a gerin¬ 
czen vezető ösvény mentében több ízben a függőleges katlanfalakkal 
párhuzamosan vonuló árkok vannak, melyekben a felgyűlt hó még a 
nyár derekán is megmarad és honnan az olvadott hóié nem talál látható 
lefolyást; ezek az árkok tehát nem lehetnek az erosio munkája, inkább 
úgy tűnnek fel, mint hasonmásai ama hoszu repedezéseknek, melyek 
a folyók alámosott partjain gyakran képződnek, mint újabb partszaka¬ 
dások előjátéka. Csakugyan, mikor a keskeny bástyaszerü fal élén, balra 
több ölnyi árok, jobbra az óriási mélység között jártam, nem kételked¬ 
tem, hogy a sziklafal alattam már is elvált a rétegöszlet főzömétől és 
ma-holnap — geológiai időszámítás szerint — egyszerre fog alázuhanni, 
uj sziklafalat hagyván és nj tömzsökkel töltvén el a katlanok fenekét, 
sőt talán ezáltal uj tavacskákat idézvén elő. 
Hogy mi okozza itt ezen hirtelen erőszakos falszakadásokat a 
hegygerincz éjszaki és keleti oldalán, mig a nyugoti és keleti lejtő csak 
a közönséges erosio működésének látszik alávetve, arra nézve több ma¬ 
gyarázat kínálkozik ugyan, de mivel mindegyik többé-kevésbé önkény- 
szerű feltevésekre szorul, vonakodnom kell azok fejtegetésébe bocsát¬ 
kozni, mig a vidék alaposabb átkutatása biztosabb vezérfonalat nem nyújt. 
Az Aplií elegyrészeinek vegyelemzése. 
Cserey Adolf Lukácstól. 
(Bemutatva a magy. fülűt. társ. 1881. évi október hó 12-én tart. szakülésén.) 
Az általam elemezett kőzet a gránit egyik félesége. Mig a közön¬ 
séges gránit lényeges elegyrészei quarz, földpát (orthoklas, alárendel¬ 
ten plagioklas) és csillám (muskovit biotit); addig az aplit aprószemii 
elegye quarz és műholdasnak, melyben nem lényeges elegyrész gyanánt 
előfordul még fekete turmaliu is, egyes nagyobb gömböket vagy ereket 
képezve, mi a fehéres-sárgás kőzetnek tigrisbőrhöz hasonló külsőt köl¬ 
csönöz, miért is a bányászok „tigris ércz“-nek (,,Tiegererz“) nevezik. 
Ezen sajátságos kőzet — melyben azonban a turmaliu liiányoz- 
hatik is - Selmecz vidékén fordul elő, s Pettko volt az, ki a tudo¬ 
mányba „Aplit“ név alatt bevezette ; e nevet megtartották Andrián, Li- 
pold és legújabban dr. Szabó J. is. 
Különösen dr. Szabó J. volt az, ki e kőzet pontosabb petrogra- 
