187 
melyek közt a kristály körrajzaira sehol sem akadhatunk. Az egyes 
szemcsék opacittal telt, sárgás-barna, kékes-zöld vagy barna többnyire 
finom rostos serpentines anyag által vannak egymástól elválasztva. Hogy 
az olivin csoportok szemcséi valaha összefüggő, de későbben szétesett 
kristály fönnmaradt részei, az kétségbevonhatlanul onnan tűnik ki, hogy 
polárisait fényben csoportonkint mindig egyformán viselkednek; kétség¬ 
telen ennélfogva továbbá az is, hogy az olivin szemcséket körülfogó 
anisotrop és isotrop anyagok azok mállási terményei. A diallag több¬ 
nyire kristálytöredékekben egyes helyeken csoportosulva, legtöbbször 
olivin vagy apró hypersthén társaságában lép fel; színe sárgásbahajló 
zöldesszürke, dichroismusa feltűnő, bágyadt testszin és zöldessárga közt 
változik szinelnyelés nélkül; — egyes részei gyakran chloritosszerii 
vagy sziirkésfebér anyaggá változtak át és ezek halmaz polarisatiót 
mutatnak. Egy mogyorónyi nagy, jól basadozott, de sok repedéssel is 
ellátott diallag kristály vékony csiszolata szabad szemmel vizsgálva test- 
szinbe hajló világosszürke színűnek látszik, melyben egyes gömbölyüdött 
zöldessárga, rozsdabarna, piszkosbarna és opacitdus finom¬ 
rostos szürkésfehér részletek különböztethetők meg; a kristály szélein 
meg kékeszöld és zöldesbarna finom hasadási irányokkal ellá¬ 
tott ásványi anyagok lepnek fel. Mindezek nem lehetnek egyebek, mint 
a diallag különböző fokú elváltozási állapotai. A testszinbehajló diallag 
sötétre állított nikolok közt úgy viselkedik, mintha ferde tengelyű kristály- 
rendszerhez tartoznék; a zöldessárga és zöldeskék anyagok rhombos, a 
rozsdabarnák isotrop testek gyanánt viselkednek, mig a szürkésfehér, 
finom rostos halmaz polarisatiót mutat. A hypersthen legtöbbször apró 
kristályroncsokban jön elő, ritkán meglehetősen jól kiképződött kristá¬ 
lyokban, színe dohánybarna, szinelnyelés nélküli dichroismusa elég erős. 
Nagyobi) kristályokon ugyanolyan különböző szinii elváltozás állapotai 
láthatók, mint a diallagokon. Elvétve láthatók még e kőzetekben na¬ 
gyobb m a g n e t i t szemek és o p a c i t csoportok. 
Oliv in-enstatit hősetek. 
Előjönnek Kr i váj a'-v ö Így b en Dubostican. Zöldesbe 
hajló sötétbarna, félig serpentinné átváltozott kőzetek. Piszkos zöldes- 
barna elváltozott apró olivin szemcsék halmazából állanak, melyből elég 
sűrűn zöldesszürke és zöldesbarna gyöngy- vagy selymesfényii lemezes¬ 
rostos enstatit borsónyi nagy s kisebb kristályokban van kiválva. — 
Nagyitó alatt is feltűnik, hogy e kőzetek opacitdus serpentinhálózattal 
körülfogott olivinszemcsék halmazából vannak összetéve, melyben az 
enstatit feltűnő nagy kristályokban van beágyazva. Az olivin szürkés 
