215 
Rhyolith alatt orthoklas tartalmú qnarcztrachytot értenek s ennek 
synonimja liparit. Végre a zöld k ő-trachytban is valami állandii tulaj¬ 
donságot igyekeztek feltalálni úgy öszetételben, mint korban, azt p r o- 
p y 1 i t-nek nevezték s a trachytok között, mint a legrégibbet állí¬ 
tották oda. 
A kristályos eruptív kőzetek modern tanulmányozásában minden 
eredményt a petrografiai módszereknek köszönünk s ezen eredmények ki¬ 
fejezése természetes, hogy saját terminológiát tett szükségessé. De kér¬ 
dés, hogy erre olyan neveket kellett-e választani, melyeknek értelme 
eddig más volt ? valamely vidék geológiai leírásánál az eredeti értelme¬ 
zés szükségessége megszűnt e és igy kellőleg indokolható-e a régi értel¬ 
mezés feláldozása, vagy nem? 
En a trachytok tanulmányozásában kezdetben a régi iskolát kö¬ 
vettem, de a mint a petrografiai módszerek születni kezdettek, én is 
reá léptem e térre s ellenkezőleg a legtöbb petrograph álláspontjával, 
kik ezen felette nagybecsű fiatal tudományt önállólag mivelték, a tra¬ 
chytok tanulmányozásában soha se szűntem meg a petrografiai és a ge¬ 
ológiai eredményeket öszhaugzásban tartani s a meggyőződésem foly¬ 
vást az volt, hogy mig egyrészt kell uj terminológia a petrografiai ered¬ 
mények jelzésére, másrészt a geologok által kiemelt habitus tulajdonsá¬ 
gok mit sem vesztettek fontosságokból, arra csak úgy van szükség most, 
mint azelőtt s ennélfogva soha se találtam kellőleg indokoltnak, hogy 
a tracbyt és andesit szónak tisztán petrografiai értelmezést adtak, egy 
olyan értelmezést, mely iránt a geolog a helyszínén tisztába vajmi rit¬ 
kán juthat. 
Azt tartom tehát, hogy a geolognak visza kell adni azon kifeje¬ 
zéseket, melyeket ő hozott be s azokat ezután is az eredeti értelemben 
kell használni. Tracbyt legyen a családi név azon földpátos eruptív 
fiatalabb kőzetekre, melyek legtöbb tagja ritkás érdes, melyek földpátja 
leggyakrabban üveges és melyeknek bázisos tagjai olivint lényegesen 
nem tartalmaznak. Ilyen külső tulajdonsággal biró tracbyt van a leg¬ 
változóbb ásvány-associatio mellett: van valódi tracbyt orthoklasszal és 
van valódi tracbyt plagioklasszal. Magyarország geológiai leírásában 
hányszor találkozunk ezen kifejezéssel: valódi trachyt („echter Trachyt“), 
melylyel a typicus kíiltulajdonságu tagok vannak jellemezve, a melyek 
szövet, szin, makroskopos ásványok s szóval minden szembeötlő tulajdon¬ 
ság szerint úgy néznek ki, mint az Auvergne és a Rajna trachytjai, 
melyekre a trachyt név eredetileg lett behozva, a melyek után ezen ne¬ 
vet Beudant honunkba importálta s Beudant után is az újabb geologok 
félszázadig használták. Ilyen valódi trachyt gyanánt emlittetik tanköny¬ 
vekben a dévai, a visegrádi stb., de ezekben orthoklas nincs, tehát a 
