216 
geolog szerint valódi trachyt, a petrograpli pedig reá jön a laborató¬ 
riumában, hogy nem trachyt, hanem andesin. Ez egy olyan zavar, me¬ 
lyet igyekeznünk kell megszüntetni. 
Másrészt nincs példa nélkül, hogy orthoklas-trachyt is lehet süni, 
sötétszinii és aprószemii, ügy hogy a geolog a habitus szerint andesit- 
nak mondja, mig a pethrograpb tanulmányozása után szerinte trachyt. 
így indítványozom továbbá, hogy az olyan trachytot, melyben lé¬ 
nyeges elegyrész gyanánt quarcz fordul e'd, egyszerűen quarcztrachyt' 
nak mondjuk, a liparit, rhyolith vagy dacát kifejezés helyett. A mikro- 
grafiai tanulmányozás álltai a földpát ismeretébe jutván, ennek faj nevét 
teszszük hozzá s az által a trachyt typus leglényegesebben van jelezve 
Öszetett nevet kapunk ezáltal az igaz, de az értelem világos. „Brevis 
esse volo, obseurus fio.“ Látni fogjuk alább, hogy a kellő részlettel ta¬ 
nulmányozott traehytoknál a szövegben ezen kitétel : labradortracbyt, 
anortbittrachyt, orthoklastrachyt stb. elegendő s minden lényeges köve¬ 
telménynek megfelel a legrészletesebb tárgyalásban is. 
Épen igy megtartandó a rhyolith, a trachytzöldkő azon általános 
értelemben, melyben a geolog és a bányász folyvást használta. 
Van még egy szó, melyhez kritika fér, ez a s a n i d i n. Az üve¬ 
ges állapot, miként tudjuk, a földpátok sorozatának minden tagjánál 
előfordulhat; ha tehát üvegesnek találjuk a trachyt földpátját és azt 
sanidiunek nevezzük azon értelemben, melylyel ezen szó a tudományba 
bevezettetett, tévedhetünk, mert nemcsak a kaliumföldpát, hanem a ná¬ 
trium és calciumplagioklas is lehet üveges. Jobb tehát felhagyni a sa- 
nidin vagy mikrotin kifejezésekkel és inkább megnevezni a fajt s ahoz 
csatolni a leírásban, hogy a földpát üveges, hasadékos vagy épen ros¬ 
tos, mi az u. n. sanidines módosulat különböző f >kozatait fejezi ki. 
Öszeftiggő nagy trachytteriiletekre a makrogratiai osztályozás jól 
alkalmazható s egy maga elegendő. Egyes izolált trachytdomboknál a 
mikrogratiai tanulmányozás nehézség nélkül kivihető, mert itt a két kü¬ 
lönböző typus érintkezésénél keverékek ritkábban jönnek létre. Nagyobb 
területeknél esetről-esetre szintén szükségessé válhatik, például az irrup- 
iiv tömegek, vagy trachytteléreknél, melyek más valami trachytou tör¬ 
tek fel. Ezen utóbbi esetben a telértrachyt vagy ugyanolyan öszetételii, 
mint az áttört, vagy különböző. Ha különböző, akkor bázisosabb, mint 
az, melyen keresztül utat csinált magának. Két különböző typus határán 
a körülmények azt idézhették elő, hogy a tiatalabb trachyt a régibből 
darabokat vagy egyes ásványokat olvasztott magába. Ilyenkor typus- 
kever k van, s a mikrograliai tanulmány kimutat olyan ásványokat, me- 
