22b 
A szármát emelet lerakodásai, melyek Fehéregy házától DNy.-ra, 
a vadaskertben meglehetős nagy elterjedést nyernek és a vaddisznó¬ 
kertnél hirtelen véget érnek egészen a Feketevárostól ÉNy.-ra íekvő 
malomig üledéküknek a nyomát nem észlelíetik. Itt azonban újra nap¬ 
fényre jutnak és a lajtamészkövet kisérve és eltakarva, szélesebb öv¬ 
ben húzódnak Elv.-re, mig Széleskuttól FÉK.-re az utón, mely Sopron 
és Mosonmegyék közt a határt jelöli, véget érnek. A hegység éj.-i 
lejtőjén, Császár-Kőbányán és környékén, szintén nagyobi) kiterjedésben 
lépnek e rétegek fel. Ugyanis az ország határától kezdve Cs.-Kő¬ 
bányán át lv.-re húzódnak az „Odenkloster“-kőbányáig és innen 
DDK.-re, hol a mélyedésben a „Sehwefel a -hegy éj.-i lejtője félé kes¬ 
keny szalagocskában eltűnnek. 
Az említett malomnál, Feketevárostól ÉNy.-ra, 10—l5°-kal laposan 
dűlnek a szarmat-koru képződések DDIv.-uek, tehát hasonlóan mint az azok¬ 
nak feküjét képező mediterrán rétegek. Kemény és lágy oolithos mészkőből 
állanak, mely Modiola és Tapes, az oolithos tulnyomólag Cer. rubigi- 
nosum-ot kőmagvakban és lenyomatokban tartalmaz. Tovább a fekiiben 
egészen kagylók és csigák héjmaradványaiból öszetett fehér és sárgás 
mészkövek lépnek fel, mely utóbbiak nevezetesen Cardiumokat (plica- 
tum és obsoletum) mutatnak. Még tovább a fekii felé sárgásszürke, ke¬ 
mény mészkő látható, mely Erviliákat zár magába. 
A szármát mészkő Feketevárostól ÉNy.-ra a dombok kúpjait bo¬ 
rítja, mig a mélyedésekben már a lajtamészkő bukkan ki. EK.-re 
jóval szélesedik a szármát öv a felszínen, mi különben főkép rétegei¬ 
nek lapos dőlésének tulajdonítandó. E rétegek általában a régibb kép¬ 
ződmények elé rakódott, alacsonyabb elődombokat képezik itt s igy 
már a terület külső alakzatában gyanittatják nagyjában jelenlétüket. 
Széleskut felé vonulva, a kopár, köves, silány legelőül szolgáló, vagy 
nagy fáradtsággal szántóföldekké s szőlőkké átalakított dombokat e réte¬ 
gek alkotják. A szármát lerakodások legalsó rétegét itt minde¬ 
nütt Ervilia-mészkő képezi, mig körülbelül az ősziét közepében 
lithothamniumok mellett, melyek általában belemosva gyakran előfordul¬ 
nak, számos, de mindig meglehetős erősen gördült Ostrea héj (0. Cfin- 
gensis, az u. n. var. sarmatica ?), jó nagy példányokban is, mutatkozik. 
Széleskutnál az országúton, valamint az ezen úttól DK-re elterülő 
szélcskuti szőlőknek a dombon magasabban fekvő részén szintén a szár¬ 
mát mészkő vau jelen és ez okozza a használt jó kavicsolási anyag 
mellett az említett útnak itt oly kitűnő állapotát. 
Széleskuttól ENy.-ra hat kőbánya van egymás mellett; 5 egészen, a 
(j-dik részben a szármát mészkövet tárja fel. Ez utóbbi, mely közt vékonyabb- 
vastagahb közfekvetekben agyag és puha márga települ, fehér, lágyabb 
