durva, kavicsos homok) a hegység télé; az „Odenkloster“-kőbányábau 
s innét K.-re — mint már emlitém — az agyag, melynek felsőbb része 
pontusi, mindinkább nagyobb vastagságban lép fel. 
Lösz, csigákkal, Fehéregyházán a szőlőkben, jő magasan mutatko¬ 
zik, úgyszintén Fehéregyházától E K.-re a „Goldberg“ déli lejtőjén, a 
hol csillámpalán települ; mind a két helyen különben csak kisebb 
foltokban jelenik meg. Feketeváros és Széleskut között csak egy pon¬ 
ton ügyeltem azt meg; itt csigákkal és magába zárt szármát mészkő¬ 
darabokkal lép fel. Csak Helix hispidával és a környező hegyoldalok¬ 
ból származó szármát és lajtamészkő-darabokkal észleltem azt az 
„Almen“-árok mentében, de itt oly jelentéktelen a fellépése, hogy a 
térképen alig választható ki. Jelentéktelen, szerves maradványokat 
nem mutató löszlerakodást látunk végre a Csász. Kőbányától DNy.-ra 
eső hegyoldalban, hol az, a mediterrán és szármát képleteket borítva, 
az ország határán húzódó árkot egy darabig E. télé kiséri. 
E löszelőfordulások különben, mint mindenütt a Lajta-hegységben, 
úgy az itt említett pontokon is csak helyi képződéseknek tekinthetők. 
Földtani fölvétel Szilágymegyeben 1881. 
Matyasovszkv .lakalttó 1. 
Az általam az egész nyári időszak alatt felvett terület nagysága 4 
négyszögmértföldnél valamivel többre terjed és a táborkari térkép 
xi.vu: ? xüviit; > xi-víTi. magyarországi és v - r . keleti rovatu erdélyi lap¬ 
jainak kisebb nagyobb részeit foglalja magába. 
A felvételi területem keleti részében csatlakoztam dr. Hofmanu 
m. kir. főgeolog ur felvételi területéhez, ki is a fölvételt a Meszes 
hegység délnyugoti részében folytatta; keletre és éjszakra pedig foly¬ 
tatólag csatlakoztam az általam az előbbi években felvett területhez a 
Szilágymegyéhez tartozó Rézhegység éj szaki részében és keleti végén ; 
igy tehát dél felé haladtam a Sebes-Kőrös völgyéig, Fekete-tóig, ille¬ 
tőleg Csúcsáig. A felvett terület körülbelül a következő községek bel¬ 
területei által van körülfogva: Uj-Vágás, Paptelke, Füzes, Felső-Szék, 
Felső-Bán, Tótfalu, Ballaháza, Csizér, Túsza, Feketetó és Csúcsa. 
Következők a kőzetek és képződmények, melyeket találtam és ki¬ 
jelöltem : gneiss, csillámpala, quarzitos homokkő és breccia (Verru- 
