egyes helyeken figyeltem benne szórványosabban a setétszinü biotitot is, 
de ez elég ritkán történik s e tekintetben az előbb említett, uralkodó¬ 
ig, hegyalkotólag fellépő biotit tartalmú gránitunkkal ősze sem hason¬ 
lítható. Hogy a granattartalmu, főleg fehércsillámu gránitunkat fiatalabb- 
nak tartom, mint az előbb tárgyalt biotit-granitunkat, korábbi jelentéseim¬ 
ben emlitém. Biztos, hogy gránitjaink fiatalabbak, mint az e vidéken 
fellépő kristályos palák, mert ezt bizonyítják az általuk körülzárt kristályos- 
pala-toltok. Ez utóbbi körülmény teljes öszhangzásban áll avval, a mit dr. 
Tietze J ) figyelt e tekintetben a jobban délre tekvő területen, mely utóbbi 
gránitjának csak éjszak felé való folytatását képezi a mi kőzetünk. 
Meg kell emlékeznem itt arról is, hogy a gránitvonulat, mely a 
déliebb vidékről, t. i. Geruik (Weitzenried) területéről, dél-éjszaki irány¬ 
ban jut Bucsáva tőszomszédságába s itt a Nórán átkelvén, sőt Mocseris 
határába is folytatódik, Sztanesilova és Bucsáva közt csapásirányát 
kissé megváltoztatja, a menyiben innen tovább éjszakra inkább éjszak- 
éjszakkeleti irányt követ, mi mellett mindinkább szűkül az általa elfog¬ 
lalt tér szélessége. Átlag mintegy 2300 raet. nyugatra a kristályos-palák 
nyugati szélétől, mely érték a granitvonulat átlagos szélességét adja, 
szirtek képezte vonulatot figyelünk, mely a bánsági nyugati kréta elő- 
jövetelek keleti szélét jelöli. 
Világosan látható, hogy e krétaképződés legalább keleti széle hosz- 
szában s a menyire bejárni eddig alkalmam volt, az említett grániton 
nyugszik s mondhatom, hogy a gránittal való érintkezési vonalon leg¬ 
csekélyebb nyomát sem vehettem észre valami contacttüneménynek, a 
mész megvan ott is eredeti épségében. 
Bucsáva vidékén eddigelé két csoportot birtam felismerni a kré¬ 
tában, 
í. A mélyebbet főleg világossárgás nagy fehéres, mészpát 
erekkel és pulitokkal átszőtt, tiszta mészkő képezi. Ritkábban figyelhető 
vörös vagy sőt sötétebb szürke s ekkor bitumenes féleség is, vagy pe¬ 
dig épenségeseu, de csak szintén igen alárendelten, dolomit. 
E mész roppant sziklákat alkot, rétegzést többnyire nem mutat, 
minthogy igen öszeszaggatott, olykor azonban mutat vastag padokat. A 
felületen tulnyomólag széttört táblákban, rögökben áll ki, utalván a 
nagy zavargásokra, melyeket szenvedett. Dolinaképződések gyakoriak 
területén. Bár több izbeu figyeltem e mészkövekben caprotinákat, jobb 
példányok kiszedése mégis bajos s ekkor is tulnyomólag csak a kőmag 
kibontása sikerül. 
‘) Geol. und palaeont. Mittheilungen aus dem siidl. Theil des Bánátéi- Gebirgs- 
■stockes. Jahrb. d. k. k. geol. Reichsanst. 1872. 22. Bd. Pag. 43. 
