sphinctesek mellett bar szintén öszelapitott, de különben jól kivehető, 
harpoceras kőmag’va, mely II arp o e. p un c ta t,u m S t a li 1. s p.-től 
ered; ebből az következik, hogy e lerakodásban, legalább ennek felsőbb 
részében, a magasabb kallovienbe tartozó képződés áll előttünk, mint¬ 
hogy a nevezett cephalopoda egyebütt, mint tudjuk, a Perisphinetes 
anceps szintája jellemző tagjai közé tartozik. 
Ha szemeinket a jobban éjszakra fekvő, Kudernatsch által leirt, 
Steierlak vidékére irányozzuk, akkor e lerakodásunk egyenértékét, 
legalább a Kudernatsch közölte petrographiai jellemzés szerint, ennek 
„Concretionenkalk“-nak elnevezett lerakodásaiban kell keresnünk, de 
egyúttal ki kell jelentenem, hogy a taglalást, melyet Kudernatsch a steier- 
laki vidéken, főleg petrographiai tekintetben, idézett csoportjában foga¬ 
natosítani képes volt, a szóban forgó déliebb vidéken keresztül vinni 
nem lehet. 
Kudernatsch a ,,Concretionenkalk ‘-ot a felső barna jurába állí¬ 
totta, mivel a fentebbi adatok öszhangzásban állanak, csakhogy a kö¬ 
vületek, melyeket ő érdemdús munkája 80-ik (116.) lapján közöl (Geol. 
d. Banater Gebirgsz.), nevezetesen pedig a cephalopodák, korbelileg az 
alsó kallovienre utalnak, a Stephanoc. macroceph alum szkítá¬ 
jára, Schlönbach pedig (Verhandl. 1869. Pag. 270.) a szintén Steierlak 
környékén a „Concretionenkalk" alsó fekveteiben általa gyűjtött kövü¬ 
letek alapján az ezeket tartalmazta rész korát illetőleg, sőt a bathcso- 
portra irányzá szemeit, holott az én leletem a kallovien közép tájára 
utal. i'j szerint úgy látszanék, hogy a „Cöncretionenkalk“(Kud.)-ban több 
földtani szintáj rejlik, mint ezt Schlönbach gyanitá. 
Az imént tárgyalt kovadus csoport fekvője felé, de csaknem ki¬ 
vétel nélkül kedvezőtlen feltárással, helyenként, mint p. o. a Csukám, 
Kremenicza táján, a Nera áttörésbe torkoló Amelugyel árokban, még 
figyelhető szürke vagy barnasárga márgapala, mely fehér, finom csil¬ 
lámpikkelyeket tartalmaz s homokos is. Kövületekkel bár bir, de ezek 
többnyire szintén kedvezőtlen megtartásnak. Leggyakoriabbak g r y- 
p h aeák. Itt-ott szép szurokszén parányi darabkái vagy szenesült növény¬ 
részecskék láthatók benne. 
Alig kételkedhető, hogy itt ama képződés árulja el jelenlétét, me¬ 
lyet Kudernatsch említett müvében mint „Jura-Mergelschiefer“ tárgyal 
Steierlak vidékéről s melyben Stur szerint (Geol. Steierm. Pag. 462.) 
ott alsó doggerbeli lerakodás rejlik. 
Viszatérvén kovadus csoportunkhoz, melynek már fedőbb részé¬ 
ben Harpoc. punctatum Stahl. sp. és Pecten cingulatus 
G o 1 d f. fordult elé, erre csakhamar látunk telepüni főleg mészképezte, 
tiszta rétegzéssel bíró, hatalmas rétegöszletet, melyben a szarukő gu- 
