238 
mákban, lencsékben, vagv sőt vékonyabb szalagokban látható. E 
képződés 
1) alantabb részében rendesen világos-barnasárgás, szilárd mész¬ 
szel van dolgunk. A mész előszeretettel képez vastagabb padokat s az¬ 
által tűnik fel, hogy benne szürke vagy barnás szarukő vagy kovadu- 
sabb mész számtalan esetben válik ki kisebb-nagyobb gümőkben vagy 
egyéb dudorodásokban, vagy pedig lencséket képez, nemkülönben 15— 
20 cm vastag közfekvetekbeu is ügyeltem a szarukövet e mész padjai 
közé települve. 
E mész rétegzése vastag, többnyire padokban jelentkezik, melyek 
a 60—80 cn ' vastagságról leszállhatnak ugyan 35 cm -re, sőt kevesebbre, 
de másrészt felszökkenuek méterre, sőt ezen jóval túl is. 
Kövületeket felette gyéren mutat. Itt-ott egy belemnit töredéke 
vagy krinoida átmetszete s esetként kis foraminifera átmetszete az 
egész, mi eddig található vala. 
Ily körülmény korának szabatos meghatározására bizonyára nem 
kedvező s biztos csak az, hogy fiatalabb, mint az előbb tárgyalt kallo- 
vienbeli kovadus lerakodásunk, melynek fedőjében települ. 
A fedő felé haladva, azt látjuk, hogy ez alantabb települő niész- 
rétegekre ismét meszeli következnek, 
2) melyekben a kovatartalom általában ugyan háttérbe lép. de 
véglegesen nem hiányzik, sőt egyes padokban ismét előtérbe lép. 
Világos barnasárgás, sőt szürkés lueszekkel van egyrészt itt is 
dolgunk, melyek szintén vastagabb padokban jelentkeznek, ugv mint a 
megelőző 1-ső csoport tagjai. 
Barnás, szürke vagy fehéres szarukő vagy kovás mész némely 
tagokban sőt szaporái! figyelhető gümőkben vagy egyéb kiválásokban, 
de közíekvetkénti szalagokban is s e körülmény igen akadályozza a 
szóban forgó két osztály tagjainak térképbeli széttartását. 
Vannak féleségek a magasabb osztályunkban, melyek szép vilá¬ 
gossárga színűek, többször barnasárga petyekkel, melyek igen homo¬ 
gén szövegiiek, kagylós töréssel s e féleségek könyen megkülönböztet¬ 
hetők a megelőző alantabb osztály kőzeteivel szemben, annál inkább, 
minthogy sokszor bírnak vékonyabb rétegzéssel is, de e petrographiai 
jellem korántsem illeti e magasabb osztályunk öszes kőzeteit s fedőb- 
ben vagy fekvőbben találhatók olyanok, melyeket az első osztály kőze¬ 
teitől megkülönböztetni bajos. 
Felemlítendő azonban, hogy e fedőbb osztályunk vastagabb, majd 
vékonyabb, kékes-szürke vagy barnasárgás márgás közbetelepülések¬ 
kel is bir. 
