242 
vet vagy pedig, mint az Ogasu Kiuyipile legfelső része egy mellék 
vízmosásában, rozsdabarna, agyagos homokot kavicsfekvetekkel, valamint 
barnacsikos vagy foltos homokos agyagot. 
Nem akadom tagadni a lehetőséget, hogy itt a harmadkor egy 
tagjával van dolgunk, de a fenforgó viszonyok közt minden további 
véleményadástól, legalább egyelőre, tartózkodnom kell. 
Itt lesz egyúttal a hely utalni ama közleményre, melyet Márka 
Ít. főmérnök ur tett közhírré 1869-ben a bécsi földtani intézet évkönyve 
19-ik kötetében, hol a 303. lapon egy rétegsorozatot ismertet meg a 
Kohldorf melletti Boescsi-re vonatkozólag. (Márka főmérnök urnái mint 
Pojestie van felemlítve.) 
Márka ur az említett, általa felsorolt rétegeket idézett közlemé¬ 
nyében a harmadkorba állítja s ezek szerinte lignitet is tartalmaznak, 
nemkülönben egyebek közt amphisteginák ís idéztetnek s igy csak¬ 
ugyan arra lehetne következtetnünk, hogy ott egy kis neogen előjöve- 
tel árulja el jelenlétét, mi bizonyára nem egy tekintetben bírna fontos¬ 
sággal. 1870-ben Fr. v. Sehröckenstein a magy. földtani társulat 
munkálatai V. kötetében, a 172 —174. lapon szintén szól e tárgyról. 
Tekintettel e közleményekre meg kell jegyeznem, hogy habár a 
Kohldorf keleti oldalán kezdődő Valea Boescsit, s ennek mellékárkait 
nemcsak egy irányban kutattam át, még sem valék oly szerencsés a 
fentemlitettekre nézve biztos eredményre juthatni. 
A Valea Boescsi, mely tovább délkelet felé való mentében Kohl- 
dorf határából átlép a bucsávai határra, hol aztán mint a fentebb már 
többször idézett Valea maré ismeretes, melyben a krétakorbeli szénnyo¬ 
mokra kutattak, felső felével s ez az alsóbb végénél is az eset, kizá¬ 
rólag a kréta és jura rétegeit harántolja; a rétek táján, hol egyszers¬ 
mind a Kohldorfról a Boescsibe vezető kocsiút a völgy talpát éri el, 
nevezetesen a patak bal partján azonban bizonyos kisebb területen 
gátolva van minden megfigyelés televény s a rétek növényzete által, 
melyet roppant, mindenfelé elterjedő erdőség környez. 
A Boescsi déli oldalán szintén mindenütt constatálhatók 
a mesozói rétegek s ez bizonyos távolságban éjszak felé is az eset, 
tehát csakis a rétek által jelölt tájban van meg a lehetőség, hogy a 
mesozoi rétegeken még egy fiatalabb lerakodások képezte folt fekszik, 
mely azonban a jelenlegi feltárási viszonyok mellett bajosan állapítható 
meg, mert sőt az e tájon a Facza Boescsiről lehuzódó árkokban sem 
figyelhettem alantabb részükben többet, mint egy kis leomlásban, a 
víz mellett, szürke lágy márgát, mely tehát a természet nyújtotta feltá¬ 
rások mellett valószínűleg egyedüli elárulója azon rétegeknek, melyek- 
