dolomit- és mészkő padokkal vannak társulva, liasonlókép, mint a 
tavali jelentéseimben Bogdánháza környékéről emlitett bevágó rész¬ 
leteken. 
Figyelemre méltó, habár téti lég csakugyan felette csekélyszerii 
előfordulást képez nehány igen alárendelt dacit kitörés, melyeket a 
Valea Poiniczának Farén Togyi és Pareu Priozlopuluj nevű végső ágai¬ 
ban igen félre eső és elrejtett helyen, a régi erdélyi határhoz nem 
mesze felfedeztem, hol a Meszes-zöm csillámpaláin keresztül hatolnak. 
Ezeknél sokkal nagyobb tért foglal el a Vlegyásza-begység hatalmas 
dacit kitörésének északi vége, mely Kis-Sebesnél a Körösvölgy bal¬ 
oldaláról ennek jobb oldalára átjőve, itt a Vurvutu Corni-ig terjeszke¬ 
dik s meglehetős kiterjedésben nyúlik csúcsai lapom tetőidébe. E 
vidéken nyugatról csillámpalával, keletre az erdélyi medeneze felső 
oligocén lerakodásaival van határolva, melyeken mindkettőn keresztül 
tör. Igen aprócska, elzárt dacit kitörésre akadtam tovább északra is, 
a Meszes déli végének kristályos palavonulatában .Tegeristye mellett, 
valamint a Poik-völgy területén. 
A mi a szilágyi medeneze neogén lerakodásait illeti, melyek a 
Meszes hegylánczát nyugatfelé pártolják, ezek közül a legifjabbak a 
colig éri a rétegek, a Kőröst a Berettyó és Kraszna-folyók terüle¬ 
tétől elválasztó, Plopis nevű hágó magaslatától valamivel tovább éjszak 
felé érik el déli határukat. 
Az ezek alatt következő s z á rmát rétegek, melyeknek a szom¬ 
szédos Meszes szélén való folytatását Bagolyfalva és Boronamező vidé¬ 
kén keskeny szalagban kibukkanva, már tavaly mutattam ki, az idén 
vizsgált területen tetemes elterjedést foglalnak el a felszínen. E rétegek 
itt a Plopisiu vízválasztó magaslatát alkotják s innen délfelé Csúcsa 
helységében közvetlenül a Kőrösvölgyig húzódnak, sőt e helyen kes¬ 
keny nyelvben még ennek balpartjára is terjeszkednek, mig valamivel 
tovább keletre, Jcgeristye és Kis-Sebes közt, csaknem a Kőrösvölgyig 
nyúlnak. A szármát rétegek s hasonlókép a congéria rétegek mélyebb 
része is vidékünkön, ahogy a szilágyi medenczéből az erdély-magyaror¬ 
szági érezhegység hatalmas havasi tömzséhez közeledünk, mindinkább 
tömegesebb és durvább, ez utóbbi anyagaiból származó gürélyeket vesz¬ 
nek fel s az ezidén általam vizsgált területen már nagyrészt efféle laza, 
homokos-agyagos konglomerátpadokból vaunak alkotva. Görélyeik nagy¬ 
részt különféle quarz-trachytokhoz tartoznak, milyenek a szomszéd 
Vlegyásza hegység hatalmas tömzsét alkotják ; ezek mellett quarz és 
kristályos pala-görélyeken kivid , főleg még a könyen felismerhető 
verrucano quarzit és konglomerátból való kisebb-uagyobb hömpölyök 
tűnnek fel bőséges jelentkezésük következtében, melyeknek eredete a 
