247 
szomszédos hatalmas hegységek hasonnemíí tömegeiből szintén kétség¬ 
telen. A vidék eongeria és szármát rétegei petrographiailag igen hason¬ 
lók, de kartographiai elkiilönitésöket habár fáradságosan, de biztosan 
foganatosíthattam, miután mindkét rétegöszlet a tinomabb anyagú fek- 
veteiben jelleges kövületeket e vidéken sok helyütt tartalmaz. 
A Meszes-hegység nyugati szélének felső mediterrá n rétegeit 
a Meszes kristályos palazöme széle mentén délfelé a Plopisiu vízválasz¬ 
tóig a Tablatu-costa nevii vidékig, követtem. Innen tovább délre többé 
nem bukkannak a felszínre területemben. Gyakori jelleges kövületeik 
folytán, úgy mint pethrographiailag is könyen és biztosan karto- 
graphiaílag különválaszthattam. 
Az alsó mediterrán rétegek elvégre már jóval tovább 
északra tűnnek el a felszínről a Meszeshegység partja mentén. Leg¬ 
délibb előfordulásuk itt a Poiniezai patak áttörésén van. 
Az észak i területemen való felvételi munkálataim a (ma¬ 
gyarországi) lap keretében forogtak, mely lap délfelé az északnyugati 
erdélyi hegységben, az általam az előző években vizsgált területhez, 
nyugat felé pedig a szilágyi congéria-rétegek alkotta dombvidéken, a 
boldogult Stürzenbaum J. segédgeolog á'tai szintén már előbb bejárt 
területhez csatlakozik. 
A czikói kristályos palasziget, melynek legdélibb 
nyúlványai, mint annak idején jelentéin, még az 1878 nyarán általam 
felvett területre terjeszkednek, meglehetős jelentékeny részét foglalja el 
az ezidén átvizsgált, imént említett északi területemnek. Ez a pala-szi¬ 
get az erdélyi észak-nyugati határhegység északnyugati sarkát képezi, 
melyen e hegységnek ama palaszigethez dél- és keletről hozzá simuló 
ó- harmadkori rétegvonulata főcsapásában fordulatot tesz, minthogy ez 
utóbbi délről a zsibói Szamos áttöréstől éj szak-éj szakkelet felé irányult 
főcsapással ama palaszigethez vonulva, ettől kelet-észak-keleti irányban 
húzódik a csekély távolságban tovább következő prelukai kristályospala- 
szigethez. A Szamos folyó a czikói palaszigetet ennek nyugati szélén 
szeli át szűk erosiói szorosban Benedekfalva és Czikó közt. A palaszi¬ 
get alkotása olyan, mint azt már Stache a földtani átnézetes felvé¬ 
telek alkalmával vázolta; főleg csillámpalából és rendesen apró kristá¬ 
lyos, vékonypalás gneissból áll, mely kőzetek többszörösen váltakoznak 
s csak is egészen nagyjában választhatók el kartographiailag, 
A csillámpalák rendesen gránátot tartalmaznak nagy menyiségben, kö¬ 
röskörül jól kiképzett ooO kristályokban, melyek néha csaknem hii- 
velykuyi nagyságra vergődnek. Nehány kevés ponton, mint pl. a czikói 
szurdokban, ckloritos s részben amphibolt is tartalmazó palák is jelen- 
keznek, de csak ritkán és egészen alárendelten. Ezen palaterületen érdekes, 
