249 
forgó határhegységnek további éjszak-keleti folytatásában is, hol a 
prelukai palarög egészen hasonló helyzetben jelentkezik az éjszaknyu¬ 
gati erdélyi határhegység ó-harmadkori rétegvonulata külszélén, mint 
a czikói palasziget. Ezek a részletes repedések nem sokára, midőn az 
erdélyi éjszaknyugati határhegységnek néhány év óta foganatba vett 
részletes földtani felvétele nagyobb területre terjeszkedett, úgy remélem, 
fontos útmutatást szolgáltatni fognak a hegység képződése legalább is 
lokális mechanikai folyamatának kiderítésére nézve; jelenleg az átvizs¬ 
gált vidék még nagyon kicsiny arra, mintsem hogy általánosabb vonat¬ 
kozások és szabályosságok ama elrepedések előfordulásában s elrende¬ 
zésében tisztábban kitűnhetnének. 
Az ó-harmadkori rétegvonulat az átvizsgált vidéken mélyen fel 
van tárva s felszinileg szétvagdalva több nagyobb völgybevágás által, 
melyeket a mélyen behatolt erosio lioszu idők folyamában kivájt, mint 
jelesen a ferricsei, ideri és gaurai völgy és ez utóbbi nagy mellékágai 
által. A szóbanforgó rétegsovozat ezen a vidéken egészen hasonló 
minőséget mutat, mint a határhegységnek az előző években általam 
bejárt, délfelé szomszédos részén, melyről az akkori jelentéseimben 
közlést tettem. E jelentésekben figyelmeztettem bizonyos, úgyszólván 
léptenként nyomozott lassankénti változásokra, melyek az ó-harmadkori 
rétegsorozatban a Szamos áttörésétől északkelet felé való vonulásában 
egyes rétegosztályzatoknak kiékülése, mások petrographiai minőségük¬ 
nek változása által végbe mennek, azon minőséghez képest, melyet e 
vonulat a Szamos áttörésén és a Szamos baloldalán lévő déli folytatá¬ 
sában mutat. Ezek a változások fokozódva folytatódnak a határhegy¬ 
ségnek ez idén vizsgált, még tovább éjszakkeletre fekvő részén. 
Következők azok a tagok, melyeket az ó-harmadkori rétegsorozatban 
a szóban lévő éj szaki területemen térképileg elkülönítettem, még pedig 
alulról fölfelé felsorolva. 
1) Durván réteges, tarka, rendesen többé-kevésbé vörhenyes ho¬ 
mokos-agyagos konglomeratok, homokos agyag s agyagos homok kövü¬ 
letek nélkül képezik az ó-harmadkori rétegsorozat legmélyebb feltárt 
rétegeit. Ez a rétegcsoport a közellévő Szamos áttörésén Zsibó mellett 
igen tetemes vastagságban bukkan a felszínre; főtömege valószínűleg 
alsó eocén korú s csak felső részében meglehet, hogy még a közép 
eocén kezdetéből való lerakodásokat képvisel. Zsibó környékén a 
csoport felső részében tudvalevőleg kövületeket tartalmazó édesvízi me¬ 
szes és márgás rétegeket tartalmaz meglehetős vastag övben behelyez¬ 
kedve ; azonban ez az öv — mint „Jelentés az 1878. nyarán Szilágy¬ 
megye keleti részén tett földtani részletes felvételekrőlczimü érteke¬ 
zésemben (1. Földtani Közlöny IX. köt 177. 1.) annak idején emlitém 
