254 
melyek az illondai halpikkelyes palát az éjszak nyugati erdélyi határ- 
hegység- belső, az erdélyi medencze felé való oldalán tetemes vastagság¬ 
ban fedik, már nem nyúlnak át a szóban forgó ezidei területembe. 
A czikúi kristályos palák s a tárgyalt ókarmadkori rétegek a ha- 
tárbegylánczolat külső lejtője mentén neogén lerakodások alá me¬ 
rülnek, melyek részükről laposan dőlnek a hegység előtt észak felé el¬ 
terülő, nyugat felé nyíló s ott a szilágyi neogén öböllel egybeolvadó 
nagybányai öböl belseje felé s ezt az öblöt betöltik. E neogén lerako¬ 
dások a felső-mediterrán-, szármát- és congéria emelethez tartoznak. 
A felső mediterrán rétegek közvetlenül szegélyezik s 
befedik a nevezett idősebb képződéseket a hegység külső lejtője men¬ 
tén, hoszu övben, mely déltől Széplak s Beuedekfalva közt lép be az 
előző években felvett területből az ezideibe, ez utóbbiban Gaura alatt 
szeli át a gaurai harántvölgyet s Hovrilla és Csőit falvaknál haladja át 
ezen terület keleti szélét. A felső mediterrán emelet ezen a területen 
számos jellemző kövületet tartalmaz. Itt is quarz-oligoklas-andesitnek 
majd tisztább, majd tisztátalanabb, homokos, agyagos, márgás tuffáiból 
áll nagyrészt, mélyebb részében márgás és agyagos rétegek, a czikói 
kristályos pala-sz get északi széle mentén és ennek közelében pedig 
laza konglomeratpadok uralkodnak; az utóbbiak durva anyaga főleg 
apró, jól meggömbölyödött quarzkavicsból áll, mely valószínűleg a vi¬ 
dék eocénjének hasonló konglomerátjából való, részint pedig kevéssé 
gurult s nem ritkán meglehetős nagy hömpölyeiből áll azon különböző 
kristályos pala-nemeknek, melyek a czikói palahegységet alkotják s bi¬ 
zonyára ebből behordattak. A mediterrán vonulat keleti részében, Som- 
kútpatak és a gaurai patak völgyterületén, mészben bővelkedő, csekély 
vastagságú övben végződik, melyben lithothamnium maradványok, bry- 
ozoák és a lajtamész-faeies egyéb kövületjei bőségesen fordulnak elő. 
A fekvőben lévő felső-mediterrán és fedőben következő congéria 
rétegek közt szármát rétegek bukkannak a felszínre hoszu sza¬ 
lagban, mely délről Beuedekfalva fölött kezdődik s onnan a hegység- 
külső lejtője mentén éjszakkelet felé húzódva, területem keleti szélét 
Csőit faluban haladja át, a gaurai völgy fenekét Törökfalva alsó végén 
éri el. A szármát rétegek ezen vonulata alsó részében homokos márga 
és mészpadok, felső részében pedig vékonyan rétegzett agyag uralko¬ 
dik, mindkettő közt audesittufa-fekvetek alárendelten fordulnak elő. E 
rétegcsoport szármát korát a benne sok helyen talált jellemző kövületek 
kétségtelenné teszik. 
Végre congéria rétegek képezik a határhegység előtt elte¬ 
rülő dombvidék legifjabb neogén lerakodásait. Az emeletnek alsó, a ha¬ 
tárhegység széle közelében a felszínre bukkanó része itt is — hasonló- 
