256 
igen csillámos homokkő, márgás homokkő és kavicsos homokkő keiül 
elő Kövületei a következők : 
Heterostegina sp. 
Anomia costata Broehe. 
Ostrea digitalina Düh. 
„ Gingensis Schlot. 
,, Boblayi Desh. 
Pecten Malvinae Dub 
Teliina lacunosa Chem. 
Katica sp. 
Pyrula gránitéra Michl. 
Turritella sp. 
Balanus sp. 
Cinnamomum sp. levelek 
Panopaea Menardi Desh. 
Clypeaster sp. 
Ezen homokkő 02—050’"' átmérőjű gömbökben is előkerül, me¬ 
lyeket óriás konkreczióknak ismertem fel. 
Több helyről a révcsárda és Promontor közt egy lazább homokkő 
is kerül fel, mely telve van Pectunculus Ficbteli Desh. héjakkal, ugyan¬ 
ebben egy Cytberea pedemontana Ágas. liéjt is találtam. 
Mindez a promontori halmok éjszaki árkaiban feltárt alsó medi¬ 
terrán emelet rétegsorozatába való. 
A csepelszigeti Szt.-János szobor alatt a jobb part közelében a 
mészkő padjait 1*90—2*0 méterrel 0 alatt érte el a kotrógép; azok a 
Panopaea Menardi Desh. kőbelek, melyeket Hoszpotzky urnái láttam, 
innét valók; a második mediterrán emelet jelenlétét konstatálják ezek. 
Hogy Promontornál a szármát emelet az u. n. c e r i t b i u m mész padjai 
a dunamederben is megvannak, az régtől ismert dolog. 
A kotrás eredményéül kimondható tehát, hogy: 
az öszekötő bidtól kezdve Promontorig a budavidéki harmad- 
kori rétegek az oligocen kis-czelli tályagtól a ponti emeletig, az aqui- 
táni emelet kivételével, szabályos egymásra telepedésben a Duna med¬ 
rében megvannak. 
Hogy az aquitáni emelet vagyis a Pectunculus obovatus homokkő 
sem hiányzik a sorból, azt eleve jóhiszemüleg következtethetni. Hosz¬ 
potzky ur értesítése szerint ugyanis a lőpor-raktár és a révcsárda kö¬ 
zötti kotrás még csak a jövő év feladata lesz, az aquitáni emelet ho¬ 
mokja pedig ép itt várható. 
Érdekes tény az, hogy a budai hegység rétegei oly csekély 
mélységben, átlag 1*9 mélységben 0 alatt fordulnak már elő. A 
