— 18 — 
előtte említett Trachytfajon keresztül tör, s törmelékes 
kőzeteivel minden más Trachytképletet borit, tehát a 
Trachyt-eruptio zárképletének tekinthető, mely után leg- 
főlebb még csak a Bazalt tódult fel, de Trachyt töb¬ 
bé nem. 
Az imént mondottakat röviden sorolva kapjuk a 
következő rendet a Trachytképletekre nézve a legkoro¬ 
sabbal kezdve s a legfiatalabbal végezve: 
Orthoklas-Trachyt. 
Orthoklas-Oligoklas-Trachyt. 
Oligoklas-Trachyt. 
Andesin-Trachyt. 
Labradorit-Trachyt. 
Bytownit-Trachyt. 
Anorthyt-Trachvt. 
Az eruptioi viszonyok gyakorlati, s tényleges meg¬ 
állapítása, miként látni összeesik a Földpáttal, mely a 
Trachyt lényeges elegyrésze, s azon sorral, melyet a 
Földpátoknál először azok kovasava által decrescendo, a 
tömöttség által crescendo és legalább részben az olva¬ 
dási fok által szintén crescendo meg lett fönebb álla¬ 
pítva. 
Ebben igen fontos törvényt látunk kifejezve, és azon 
nevezetes tényt, hogy a Földpát meghatározása a Tra- 
chytban, annak viszonyos koráról is tájékozást nyújt 
ugyanazon vidék egyéb földpátos Trachytjaira nézve, s 
inrét a Trachytok beosztása a Földpátok alapján, méltán 
nevezhető beosztásnak a természetes rendszer szerint. 
A normál,- és módosait állapot. 
Azon állapot, melyben valamely Trachytfaj, mint a 
vulkáni működés közvetlen terménye tódul fel s az anya¬ 
got a rendes krystályodás bizonyos fokában mutatja be, 
a normál állapota azon Trachytfajnak, s annak mint ilyen¬ 
nek meghatározása csak is ilyen normál állapotú kőzetre 
vonatkozik. Ezen állapot azonban nem mindenkor van 
meg, számos uj körülmény közé juthat valamely vulkáni 
kőzet utólagosan s ezek módosítják, s eredeti vagy nor¬ 
mál állapotából többé-kevésbbé kivetkőztetik. 
Ilyen módosulatokat külön kőzetnek tartottak, de ha 
a Földpátot és a társ-ásványokat, valamint a térbeli ősz-- 
szefüggést a hely színén vizsgáljuk, kiderül, hogy azok 
nem önálló kőzetek, hanem egy bizonyos Trachytképlet 
