23 
Dunapartja Zimony mellett, hol Cotta tanár 1856-ban a 
televény alatt 10 öl vastagságú agyag-lerakódmányt 
telve még most is élő állatok csontjaival és cserépedé¬ 
nyek töredékeivel észlelt, mi kétségtelenné teszi, misze¬ 
rint a mostkori képlet vastagsága meghaladja ott a 
10 ölet. A Sajó völgyében eszközlött fúrások által a 
mostkori képlet 10 */ 2 ölnyi vastagságúnak találtatott. 
Pest környékén ezen képlet legnagyobb vastagsága 
7Y2 öl. 
A bécsi geológiai intézet egyik tagja Wolf Henrik, 
ki az Alföld mostkori és negyedkori lerakodmányait 
nagy szorgalommal tanulmányozta, az intézet 1867-ki 
évkönyvében „geologisch-geographische Skizze dér nieder- 
ungarischen Ebene“ czim alatt megjelent értekezésében 
az alföldi negyedkori lerakodmányokat két osztályba 
sorozta, s a felsőhez: 
a löszhomokot.2 — 3 ölnyi vastagsággal 
és a löszagyagot . . . . 1—2 „ „ 
az alsóhoz pedig a Löszt . . 3 —10 „ „ 
a Lösz alattihomokot (Driftsand) 7 — 17 „ „ 
a „ „ agyagot(Driftthon)>5—35 „ „ 
számitja. Szerinte tehát a negyedkori felső osztály 3—5 
öl, az alsó pedig 35 —62 öl, ennélfogva az összes negyed¬ 
kori lerakodmány 38—67 öl vastagsággal bírna. Egyik 
újabb, a bécsi intézet 1869-ki évkönyvében (235—264. 
lap) megjelent értekezésében, ezektől eltéröleg Wolf 
alig két év múlva, a negyedkori lerakodmányokat más¬ 
kép osztályozza, miután a medencze szélének és belsejé¬ 
nek képződményeit egymástól megkülönböztetvén, azokat 
hasonidejüeknek kijelenti. A Lösz, mint a medencze szé¬ 
lének képződménye, szerinte kiesnék a fentebbi sorozat¬ 
ból, nemkülönben a lö.szagyag, melyet újabb észlelései 
alapján a futóhomokkal együtt mostkori képződménynek 
tart. Ezek folytán a Wolf által 1867-ben 38—67 öl vas¬ 
tagságúnak kijelentett negyedkori lerakodmány összes 
vastagsága a medencze belsejében nem volna több 34— 
35 ölnél. 
Dr. Peters tanár a Congeriaképletre települt Löszt Hida¬ 
son Baranya megyében 30 öl vastagságúnak találván, azon 
megjegyzést teszi, miszerint annak vastagsága Bonyhád, 
Szegszárd és Mohács vidékén még sokkal jelentékenyebb. 
(44. Bánd dér Sitzungsberichte dér mathem. und naturw. 
Klasse d. kais. Akademie dér Wissenschaften in Wien 
Seite 613.) 
