30 
A nagy magyar medencze szélének összes hossza, 
ide számítva a Dubicza-Groczkói közt is, kitészen 320 
mértföldet. Ha a beszivárgási terület szélességét — 
egyet másba számítva — egy mértfölddel felvesszük, 
akkor azon infiltrationális terület nagysága, mely a nagy 
magyar medencze földalatti víztartójába kerülő vizet szol¬ 
gáltatja, 320 négyszög mértföld. 
Meteorologiai észleléseink eddigelé hazánk kevés 
helyiségeire szorítkozván az Alföld szélén — Hunfalvy 
szerint — mindössze csak 11 észlelési jállomás ismeretes. 
Miután pedig azon évi csapadék középmennyiségének 
meghatározása, mely a nagy magyar medencze földalatti 
víztartójának beszivárgási területére befolyást gyakorol, 
csak az érintett 11 helyiségen eszközlött észlelések alap¬ 
ján némikép lehetséges, ide iktatom ezen észleléseket, 
melyek szerint az évi csapadék kitett: 
Budán .... 
15,84 hüvelyket 
Egerben .... 
15,08 
11 
Edelényben. 
18,05 
19 
Kassán .... 
I 9 P 7 
11 
Tokajban 
22,79 
11 
Beregszászon . 
29,35 
11 
Orsován .... 
26,40 
11 
Török-Becsén . 
22,85 
11 
Zimonyban . 
18,35 
11 
Ó Gradiskán 
32,32 
n 
végre Zágrábban . 
26,27 
n 
Azon évi csapadéknak középmennyisége tehát, mely 
az Alföld földalatti víztartójának beszivárgási területére 
befolyással van, kitészen ezek alapján 22,4 pár. hü¬ 
velyket, vagyis majdnem 23 bécsi hüvelyket. 
Feltéve, hogy ezen csapadékból csak 4 hüvelyk 
szivárog az érintett területbe, holott Arago észleletei 
szerint Párís csapadékának csak egy harmada kerül a 
folyókba, a többi kétharmad pedig beszivárgás utján a 
földbe, akkor a 320 négyszög mértföldnyi területen esik 
egy napi beszivárgásra 168.328,533 köbláb, 6 hüvelyknyi 
beszivárgás mellett pedig 252.492,800 köbláb, mely utóbbi 
szám oly roppant vízmennyiséget képvisel, melyből egy 
másodperezre 2922 köbláb jut, vagyis azon vízmennyi¬ 
ségnek felel meg, mely másodperczenként egy két öl 
mélységű és 40 % öl szélességű csatornán 1 lábnyi 
sebességgel keresztül folynék. 
