3 1 
Tekintettel az alföldi víztartó beszivárgási területé¬ 
nek imént jelzett nagyságára és a fenebbiekben mondot¬ 
takra , kétségtelen, miszerint a tervezett artézi kutból 
várható vízmennyiség azon esetre, ha a kútnak átmérője 
azonos találna lenni a margitszigetinek átmérőjével, 
semmi esetre sem leend kisebb az ezen kutból kikerülő 
vízmennyiségnél, és miszerint a tervezett kút szelvényé¬ 
nek nagyobbodásával a vízmennyiség is egyaránt növe¬ 
kedni fog. Miután pedig a margitszigeti io hüvelyk 
átmérőjű kutból kifolyó vízmennyiség 24 óránként kité- 
szen 500,000 köblábot, kétségtelen, miszerint a tervezett 
artézi kutból, ha az két lábnyi átmérővel állíttatnék elő, 
a nagyobb szelvénynek megfelelőleg 24 óránként leg¬ 
alább is 2.875,000 köblábnyi vízmennyiség várható. 
Milyen nagyságú terület megöntözésére legyen ezen 
vízmennyiség elégséges, annak meghatározása igen bajos, 
miután az erre vonatkozó eddigi tapasztalatokból merített 
adatok felette ingatagok. 
Dunkelberg szerint (Dér Wiesenbau in seinen land- 
wirthschaftlichen und technischen Grundzügen. Braun- 
schweig. 1865. Seite 168) 4 hüvelyknyi havi csapadék 
mellett, mely igen nedves időjárásnak felel meg, miután 
Hunfalvy szerint a két magyar medencze havi középcsa¬ 
padékának legnagyobb átlaga a Május hóra 25,49 párisi 
vonallal esik, egy holdra (1200 négyszög öllel szá¬ 
mítva) jut másodperczenként 0,0074 négyszög láb —• 
vagyis 24 óra alatt 639,46 — kerékszámmal 640 köbláb 
víz. 2.875,000 köbláb vízzel ezek szerint 4492 hold meg¬ 
öntözhető, de csak drainek segélyével. Közvetlen átfolyatásra 
Dunkelberg szerint (pag. 191) egy holdra másodperczen¬ 
ként 0,207 vagyis 24 óránként 17884, 8 köbláb víziévén 
szükséges, a tervezett artézi kutból várható vízzel csak 
160 hold lenne megöntözhető. 
A két adat közti különbség oly roppant nagy, hogy 
ingatag voltuk könnyen megérthető. 
Artézi kutvíz eddig öntözésre fel nem használtatván, 
annak előnyeiről vagy hátrányairól a gyakorlat eddigelé 
nem is nyikatkozhatott. Tekintetbe véve azonban az 
artézi kutak vizének két tulajdonát, egyfelől a földszin 
fölé való emelkedését, másfelől állandó hőfokát, mely az 
illető helyiség középmelegét mindég fölülmúlja, úgy 
hiszem alig lehet kétség, miszerint öntözési czélokra az 
artézi kutak vize minden egyéb víznek elébe teendő. 
Emelkedési ereje biztosítja ugyanis annak a legkevesebb 
költséggel való szétvezetesét, és állandó — mint mon- 
