36 — 
alatt előállított kútba, annak vizszintje megtartja majd¬ 
nem változatlanúl egy s ugyanazon magasságát, minek 
megértése igen egyszerű, ha tekintetbe vétetik, miszerint 
a gyakorta sok négyszög mértföldnyire kiterjedő föld¬ 
alatti víztartó szintjének csak némikép érezhető emelke¬ 
désére mily roppant vízmennyiség szükségeltetik. 
Az imént mondottak után azon kérdés merül fel, 
váljon az Alföldnek eddig ismeretes földtani szerkezete 
után Ítélve, ott elnyelő artézi kutak sikerrel mélyeszt- 
hetők-e ? Erre határozottan igennel kell válaszolnom. 
Emlékiratomban felemlítettem ugyanis, miszerint 
Debreczenben az 52 J / 2 ölnyi mélységből kikerülő víz 
i % Öllel a fenékvíz fölé emelkedik, melynek szintje 
3 öllel van lejebb a fölszinnél. Az Alföld földtani szer¬ 
kezetében meg van ezeknél fogva azon kellék, melytől 
egy elnyelő artézi kútnak előállhatása a fenebbiek sze¬ 
rint feltételeztetik, nagy terjedelmű földalatti víztartója, 
melynek vize megcsapolása után némileg emelkedik 
ugyan, de fel nem száll a felületig. 
Ha a debreczeni artézi kutak szelvényét közelebb 
szemügyre vesszük, a következő rétegsorozatot ta¬ 
láljuk : 
1. legfelül áradmányi képződményeket 3 öl vastagsággal 
2. utánna agyagos negyedkori réte¬ 
geket .49 J/ 2 öl 
ez alatt végre durva szemű homokot, mely a vizet szol¬ 
gáltatja. 
Miután ezek szerint a debreczeni artézi kutak 
majdnem 50 ölnyire jutottak a negyedkori lerakodmányba, 
mielőtt jelentékenyebb földalatti víztartó feltáratott volna, 
kétségtelen , miszerint elnyelő kutak előállításától az 
Alföld minden részében csak akkor várható siker, ha 
azok szintén a mostkori képlet átfuratása után a negyed¬ 
kori képződmény valamelyik föld-alatti víztartójáig mé- 
lyesztetnek. 
Nasyméltóságod ezek után jogosan azt kérdezhetné 
tőlem, hogy habár az elnyelő kutak fontosságát az 
Alföldre nézve beismeri, mind a mellett azok mikénti 
összefüggését az általam tervezett, és az Alföld öntözé¬ 
sére vonatkozó artézi kúttal be nem látja ? 
Engedje meg Nagyméltóságod, a következő felvi¬ 
lági tást. Emlékiratom meg volt már írva, midőn legújabb 
időben dr. Szabó József, egyetemi tanár úrnak szives 
közlései folytán annak tudomására jutottam, miszerint 
báró Richthofen, ki évek óta China földtani viszo- 
