38 
A hengeríürás. 
Zsigmondi/ Bőid- tói. 
(Szabad előadás a társulat t. évi január 8-diki szakgyülésén). 
A hengerfúrásról akarván röviden szólani, minde¬ 
nekelőtt meg kell emlitenem azt, miszerint jelenleg álta¬ 
lánosan két fúrási mód van alkalmazásban. Nevezetesen 
a) a forgatva való fúrás, mely mintegy hámozva veszi 
magába az anyagot, melynél a szerves maradványok kevés 
kivétellel nagyon apróra töretnek, s melynél a fúranyag már 
nem mutatja a kőzetet a maga eredetiségében ; — ezen mód 
különösen laza kőzetben csak, és abban sem nagyobb mély¬ 
ségekben, alkalmazható. Ezen technikai nehézségek miatt 
már régóta egy más mód van használatban, t. i. b) a 
vésővel való fúrás. Ennél a kőzet tökéletesen apróra 
töretvén, a szüremlési víz hozzájárultával iszap képződik, 
melyből a fúrpróbák nyeretnek. Ezekből bajosan lehet 
csak következtetést vonni a kőzet szilárdságára, miért is 
Petrozsényben egy munkálatban levő kutató fúrásnál 
valami biztos alapot igyekeztem felállítani e részben. Ez 
sikerült is, mert egységül véve száz vésöütést, azok 
eredménye mindég valami haladás lesz lefelé, és pedig 
annál kisebb lesz a haladás, mennél keményebb a kőzet. 
A haladást ioo ütésre, hüvelyekben kifejezve, röviden 
„keménységi foknak 11 neveztem. Ha a munkavezetésnél ezen 
keménységi fok pontosan feljegyeztetik, sok baj előálltá¬ 
nál nagy értéket nyerhet, mert a teendő lépésekre nézve 
irányadó lesz. 
Ezen fúrási módnál is szétzuzatnak majdnem kivétel 
nélkül a szerves maradványok, és a kőzet állománya 
gyakran a felnemismerhetésig megváltoztatik. 
Példákat szolgáltatnak ezekre az „Alcsúth, Pest vá¬ 
rosliget) és Petrosényi fúrások, melyek próbáit a mon¬ 
dottak illustrálására van szerencsém bemutatni. 
Nehány egyéb módon is lehetséges ugyan, na¬ 
gyobb próbadarabokat nyerni, de itt áttérek most a hen¬ 
gerfúrásra. 
Ezek feltalálójának Kind tartatik, de már sokkal 
előbb alkalmaztak az angolok hasonló működésű eszközt. 
A fúrhenger vagy hengerpróba egy villaalakú véső¬ 
vel állittatik elő akként, hogy ezen eszköz, csupán a fúr- 
lyuk peripheriáján képezve egy gyürűalakú űrt, középen 
sértetlenül marad a kőzet. Mihelyt a henger a kivánt 
