65 
könyvküldeményt kapott, mely elég érdekeset tartalmaz, 
hogy itt egy rövidebb közleménynek tárgyává tétessék. 
Bátorkodom az ez iratokban foglalt dústartalmú 
anyagból mindenekelőtt különösen egy értekezést ki¬ 
emelve, azt kivonatban megismertetni. Ezen a „phys.- 
ökon. Gesellschaft" iratainak 7-ik évfolyamában 1866-ban 
megjelent értekezésnek czime a következő : „Die Bern- 
steinablagerungen und ihre Gewinnung“, szerzője dr. 
G. Berendt. 
Az egyetlenegy vidék, hol a borostyánkő eddig 
eredeti fekhelyén találtatott és találtatik, a keleti tengeren 
fekvő, s a porosz tartományhoz tartozó „Samland." A 
nyugoti Samland átlag 100—i2o'-nyi magas, meredeken 
ereszkedő nyugoti és éjszaki tengerpartján t. i., mint 
legalsó 4—5'-nyi vastag rétege egy zöld homoktömeg¬ 
nek, mely Zaddach tanár szerint glauconitdús, az úgy¬ 
nevezett „kék föld“ vagy „borostyánkő-föld“ jut nap¬ 
fényre. Ezen, a borostyánkő-darabokat többé-kevésbbé 
gazdagon tartalmazó réteg majd kevés lábbal a keleti 
tenger színe fölött, majd ismét ezzel egy szintben látszik, 
és, a hol e magasságban hiányzott, egészen 40 lábig a 
tengerszín alatt találtatott löl. E 4—j'-nyi vastag, a 
borostyánkövet tartalmazó „kékföld “ feküje eddig úgy 
szólván még terra incognita, és lemélyesztett fúrlyukak 
csak azt a negatív eredményt szolgáltatták, miszerint ez 
alatt i8'-nyi mélységig egy második borostyánkövet tar¬ 
talmazó réteg nem következik. 
Az említett réteget fedő homoktömeg egész 5o'-nyi 
átlagos vastagságig, alkotó részei által félreismerhetlenül 
bizonyítja be hozzátartozását egy és ugyanazon réteg- 
csoportozathoz, melyet a szerző „borostyánkő-képlet“ neve 
alatt foglal össze. 
A szóban forgó homok részben vasoxydhydrat által 
szilárdabb vagy porhanyóbb homokkővé, az úgynevezett 
„Krantschicht“-té van megkeményedve. A borostyánkő¬ 
képlet e homoktömege fölött, zavaratlan települési viszo¬ 
nyok esetében a partlejtők legnagyobb részét képezve, 
egy barnaszén-képlet homokjai következnek, melyek 
agyag- (Letten) padocskák s itt ott valódi széntelepekké 
vált barnaszén-erecskék által vannak átjárva. 
A zárrétegek végre, melyek tehát a parthegyek 
szélét s azoknak magasságát képezik, változó vastagság- 
