66 
bán negyedkori hömpölyök-, homok-, márga- vagy agyag¬ 
ból (Lehm) állanak. E negyedkori rétegekre itt ott még 
homokbuczkák (Sanddünen) települnek, melyek képződé¬ 
süket a mostkornak köszönik. 
A borostyánkövet tartalmazó réteg, vagy is a kék 
föld félbeszakadásokkal a Samland legéjszaknyugotibb 
végétől, a brüsterorti jeltoronytól, kezdve a nyugoti part 
hosszában egészen „Kraxtepellen“ falváig, az éjszaki 
part mentében pedig egészen „Neukuhren“ felé követhető; 
tehát úgy szólván a Samland egész éjszaknyugoti részé¬ 
nek alapját képezi. Tovább, a Samland belseje felé eddig 
még ismeretlen, úgyszinte a Samland-on kivül sem isme¬ 
rik sehol, sem a keleti teng'er partjain, sem pedig az 
ország belsejében, noha a legújabb időben a kűri ten¬ 
geröbölben (kurisches Haff) eszközölt kotrozásokból (Bag- 
gerungen) az érintett rétegnek a kűri tengeröböl partjai 
alatti tovább-kiterjedésére lehet következtetem. 
A Samland éjszaki és nyugoti partjától a réteg 
mindenütt, hol a tenger felszínével egy magasságban 
vagy főleg a tengerszin alatt a parton ismeretes, ter- 
mészetszerint tovább terjed a vízszin alatt; és pedig 
odáig, hol nagyobb mélység-ben a tenger azt átszelte, 
kibúvása tehát nagyobb vagy kisebb távolságra a part¬ 
tól magában a keleti tengerben keresendő. E tengeralatti 
kibúvásban található tehát a keleti tenger partján még 
folyton kivetett borostyánkőnek a forrása. Szüntelenül 
pusziit a tenger hullámzata e helyeken s egy vihar 
alkalmával bevájja magát se rétegbe, melynek boros¬ 
tyánkövét csekély fajsúlyánál fogva, könnyedén veti ki 
a part felé. 
Ha ez a tenger által kivetett borostyánkő évszáza¬ 
dok, sőt, lehet mondani, évezredek óta a partlakosság 
álfal nem gyüjtetnék, már egy nem csekély mostkori 
vagy alluvial réteg képződött volna, mely többé kevésbbé 
bőven tartalmazná a belerétegzett borostyánkődarabokat. 
Ily mostkori telepek különben tényleg is találhatók, és 
pedig nem csak a tulajdonképi tengerfenéken, hanem 
egyes figyelembe nem vett, vagy ezelőtt hozzáférhetlen, 
tehát még eddig ki nem zsákmányolt parthelyeken 
is. Ilyenek a „prökuls“-i és „pempen^-i borostyánkő¬ 
telepek , hol 2 — 5 lábnyi mélységben a „haff “-rétek 
fekete lápföldje alatt a borostyánkövet tartalmazó úgyne¬ 
vezett „ szemét “ fekszik, mely nem más, mint a keleti 
tengerben oly gyakori fucus. 
