í >7 
Azonban épen oly módon, mint ezt mai nap a 
keleti tenger teszi, a borostyánkő-képletet követő ké¬ 
sőbbi harmadkorban is az akkori vizeknek vájniok s 
roncsolniok kellett a kék földnek már letelepült rétegén 
és az így kimosódott borostyánkövet az új képződmé¬ 
nyekben, és pedig az akkori partokon, a sekély vízben 
és sok helyt a tenger fenekén is, újból le kellett rak- 
niok. így jött létre a sok fészekszerü borostyánkő-elő- 
jövetel a már emlitett barnaszén-képlet homokrétegeiben. 
Ez a fészekszerü lerakodás a borostyánkő első áthelyez- 
tetésének eredménye, tehát a harmadkor secundár-lera- 
kodásának tekintendő. Rendesen az agyagrétegek közt 
települt, s Zaddach tanár által „csíkos homok“-nak neve¬ 
zett fekvetekben íordúl elő. A borostyánkő e fészekszerü 
betelepülése a barnaszén-képlet homokjában, melytől 
azonban a Retinit-előjövetel a barnasz én-ben és a barna- 
szén -nél jól különböztetendő meg, messze a samlandi 
határon túl is van elterjedve. 
Mint a harmadkori barnaszén-képletkor, úgy a kö¬ 
vetkező negyedkorban is, ismétlődött vagy folytatódott 
az érintett kimosás és áthelyeztetés, azon különbséggel 
azonban, hogy itt a kék föld rétegéből való kimosáso¬ 
kon kivül a borostyánkőnek a barnaszén-képletből, tehát 
már másodlagos fekvetéből való újabb kimosatása, me¬ 
hetett végbe. 
Ez esemény eredményét a borostyánkőnek azon 
messze elterjedt, szinte fészekszerü előjövetelei képezik, 
mint azok a porosz, pomerániai, poseni és márki dilu- 
vial-rétegekben, sőt még az egész éjszaknémet alföldön 
is, egyes darabokban találhatók. 
Rendszerint tiszta diluviál-homokban, és pedig az 
ottani vidéken „nordischer" vagy „Spathsand“ neve 
alatt ismert, sok vörös földpát-szemcse által jellemzett, 
homokban fordulnak elő szenesedett fadarabok kíséreté¬ 
ben, úgy mint ez utóbbiak mai nap is a borostyánkővel 
együtt a hullámok által kivetve összetalálkoznak. A 
borostyánkő-betelepülések különben itt ott a Diluvium 
agyagos-meszes rétegeiben, a diluviál-márgában is jönnek 
elő, és általában a Diluvium rétegeiben sohasem hiány¬ 
zanak egészen. 
E rétegek valamennyi borostyánkő-előjövetele te¬ 
hát mint a negyedkor secundár-lerakodása különböz¬ 
tetendő meg. Ily negyedkori borostyánkő-fészkekben gaz¬ 
dag Danzig környéke, az úgynevezett „Tuchler Haide“, 
hol messze elterjedéssel birnak, továbbá az „Ortelsburg 
