87 
mindig oly ikercsoportokat képeznek, melyeknek egyénei 
két, sőt nem ritkán még három iker-törvény szerint is van¬ 
nak özszekapcsolva. A rajtuk megfigyelhető iker-törvények 
már valamennyien az oligoklasnál, s általában a plagio- 
klas-sor különböző tagjainál ismeretesek; ezen törvények 
a 3 következő: 
1. Ikertengely a kis átlói lappárnak merőle¬ 
gese, — az úgynevezett albit-törvény. 
2. Ikertengely a főtengely; ezen törvény az egy- 
hajlásu orthoklas karlsbadi törvényének felel meg. 
3. Ikertengely anagy átló; ezen nagy átló az oligo¬ 
klasnál, G. vöm Rath mérései szerint, összeesik, vagy csak¬ 
nem megmérhetlenül tér el a kis átlónak az aljban lévő 
függélyesétől, úgy hogy ezen löldpát-elegynél az úgyneve¬ 
zett periklin-törvény, mely így hangzik: ikertengely a kis 
átlónak az aljba eső merőlegese — nem idézhet elő meg- 
mérhetőleg különböző ikertünéseket, mint az épen emlitett 
harmadik ikertörvény, tehát ez utóbbival e földpát- 
elegyeknél felcserélhető. 
Leggyakoriabbak azon ikercsoportok, melyek az 
i-ső és 2-ik törvény szerint alkotvák. A mellékelt 
tábla 1 a, b ábrája egy ilynemű ikercsoport vizszintes és 
függélyes (oo"p 00 síkja szerint) projectióját vázolja. 
Ezen csoportoknál két albit-iker, vagy, mi közönsé¬ 
gesebb, albit-poiysynthetikus kristály a karlsbadi tör¬ 
vény szabta állásban van egymással összekapcsolva, 
még pedig úgy, hogy az egyének részben egymást kö¬ 
rülfogják t. i. oldalvást vannak egymásba nyomulva. Az 
albit-törvény szerint alkotott iker-képződések mindig 
függélyes táblákat képeznek a kis átlói lappár iránya 
szerint, egyénei az ikersík szerint egymáshoz vannak 
nőve, az ikertengely irányában erősen röviditvék, külö¬ 
nösen a polysynthetikus kristályok belső egyénei, melyek 
igen gyakran csak papirnyi vékony lemezkéket képez¬ 
nek ; ez utóbbiak nem terjeszkednek mindig az egész 
kristályhalmaz egész szélességén át, hanem olykor csak 
közzé ékkelt, kurtább lemezkékként tűnnek elő. A tompa 
be- vagy kiugró szögek, melyek alatt az albit-törvénynél 
az egyének alji véglapjai vagy a velük párhuzamos főha- 
sadási lapok egymással találkoznak s polysynthetikus 
kristályoknál azon igen jellemző ikerrovatozatot idéznek 
elő : azonnal felismerhetővé teszik az e törvény szerinti 
iker-képződést. 
Előfordulnak továbbá oly ikercsoportok is, melyek 
az első és harmadik törvény szerint alkotvák. A 
