88 
2. ábra egy ilynemű csoportnak függélyes és vízszintes 
projectióját adja. Nála egy, az albit-törvény szerint ala¬ 
kult polysynthetikus, ferdén-táblás kristály, mely az aljon 
a jellemző ikerrovatozatot igen szépen mutatja, fent bal¬ 
oldalt egy második egyén vékony lemezét zárja körül, 
mely vele a harmadik törvény szabta állásban van össze¬ 
kapcsolva ; az ezen harmadik törvény szerint összenőtt 
egyének kis átlójának véglapjai egymással igen tompa 
be- és kiugró szöggel találkoznak s oly élekben metszik 
egymást, melyek a kis átlóval egyenközüek. Más idevaló 
csoport-kristályoknál a harmadik törvény szerinti iker¬ 
képződés többszörösen ismétlődik. 
Még complicáltabb elvégre az előforduló ikercso¬ 
portok harmadik válfaja, melynél az egyének mind a 
három felsorolt törvény szerint összekötvék. Ezen 
háromszoros ikerképződések nem ritkák. A 3. sz. ábra 
egy ide való csoport-kristály vízszintes és függélyes pro- 
jectioját tünteti elénk. 
Ezen példánynál egy az albit-törvény szerint alakult, 
vastag-táblaszerü polysynthetikus kristályt látunk, mely 
egy második kristálylyal a karlsbadi törvény szabta 
állásban van összekötve. Ezen utóbbi kristály, valamint 
az előbbinek ellenkező oldalán lévő, szélső egyéne, egy- 
egy keskeny beékelt lemezkét a harmadik törvény állá¬ 
sában zár körül, mely lemezkék kis átlós véglapjai a 
körülzáró egyének hasonnemü lapjaival a jellemző tompa 
be- és kiugró szögeket képezik. 
G. vöm Rath tavaly „Poggendorff’s Annáién d. 
Phys. u. Chem.“-ban (147. köt. 57. 1 .) a vesuvi anorthit 
egy ikercsoportját ismertette meg, mely ép ugyanazon 
három ikertörvény szerint van alkotva, mint a báj¬ 
falusi oligoklas utóbb tárgyalt ikercsoportja. Oligokla- 
sunk előbb tárgyalt, két-két ikertörvény szerint képző¬ 
dött polysynthetikus kristályaihoz hasonlók úgy a ve- 
zuvi anorthitnál, mint a plagioklas-sor egyéb tagjainál 
gyakoriak, mit nevezetesen G. vöm Rath és G. Rose 
munkálataiból, valamint Krenner úr „egy magyarhoni 
trachyt földpátjáról 11 czimű értékes értekezéséből tu¬ 
dunk. 
Krenner úr az imént említett, a magy. természet- 
tudományi társulat 7-ik kötetében (344—352. lap) közzé¬ 
tett munkálatában, szintén egy magyarországi oligoklas 
kristályait irta le; e kristályok Ardó-Sátor-Allja-Üjhely 
vidékéről, ugyanazon kőzet-typusból valók,' mint a báj¬ 
falusiak, t. i. oligoklas-quarcz-biotit-trachytból. Krenner 
úr azon kristályokat igen pontosan megmérte és szögű- 
