9i 
nagy kiterjedésben fordulnak elő, nevezetesen a hegység 
déli részében, az ottani bányakerületben; Kapnikbánya 
nagyrésze daciton áll, s nyugoti ércztelérei ezen kőzet¬ 
ben vannak. Kapnikbányától e kőzetnek elterjedését egy 
széles övben követhetjük éjszaknyugoti irányban Felső¬ 
bánya és Nagybánya vidékén át Láposbányáig, honnan 
nyugat felé a hegység déli szélén, Nagy-Sikorlón még 
valamivel túl, éjszakkeletfelé pedig az avasi harmadkori 
medencze partjáig, Vámfalu és Felsőfalu közt elterül; 
folytatását éjszaknyugati irányban még az Avast éjszak 
és nyugat felé környező hegységben is követhetjük, 
hol Bikszád, Turcz és Visk közt tetemes hegytömegeket 
alkot. 
A kőzet ezen terjedésében közönségesen nagy por- 
phyros szöveget mutat, mely nevezetesen az alapanyag¬ 
ban bő mennyiségben belészórt nagy plagioklas kristá¬ 
lyok által van előidézve. Quarcz a kőzetben soha sem 
hiányzik; majd bő mennyiségben majd csak gyérebben 
van behintve; néha mogyoró-nagyságú, máskor még 
kisebb gömbölyödött kristályokat és kristálytöredéket 
képez ép azon jelenségekkel, mint a bájfalusi kőzet 
quarcza. A kőzet egyéb lényeges alkatrészei amphibol, 
augit s nem oly jelentéktelen mennyiségű magnetit is. 
Ezekhez járul még mellékesen biotit is, mely néha némi¬ 
leg bővebb mennyiségben, közönségesen csak gyéren 
jön elő, néha teljesen is hiányzik, A friss és eredeti 
minőségű kőzet világos szinezésű; kékes szürke vagy 
barnás alapanyaga tömött, olykor durván érdes, néha 
rhyolithszerü, vagy félig üveges; ez utóbbi esetben 
gyakran sphárulith-gömböket zár körül. A kőzet külön¬ 
ben bizonyos régiókban „zöldkő" állapotban is fordul elő. 
A kivált földpát-kristályok igen különböző nagy¬ 
ságúak, legnagyobb része apró, de ezek mellett ugyan 
egy kőzetdarabon rendesen több, sokkal nagyobb, néha 
félhüvelyknyi nagy kristályok fordulnak elő; de az egy¬ 
formán mutatkozó ikerrovatozatjuk már tanusitja, hogy 
valamennyien plagioklasok, s tökéletesen egyenlő maga¬ 
tartásuk a gázlángbeli vizsgálódásnál azt mutatja, hogy 
valamennyien ugyanazon földpát-elegyhez valók. Töké¬ 
letesen ép állapotukban, melyben azonban csak ritkán 
találjuk, üvegesek s víztiszták ; közönségesen már világos 
sárgás színezetet mutatnak, vagy kezdő mállás folytán 
fehéressé váltak; a sárgás szinezés l\pvités alkalmával 
eltűnik s csak kevés beszivárgott szerves anyagoktól szár- 
mazhatik. Ha a nagyobb földpátkristályokat vékony csiszo- 
